Raba družbenih zvrsti jezika pri pouku slovenščine in širše v osnovnošolskem izobraževanju - Kralj, Tadej (Slavia Centralis, 2025)
V slovenskem jezikovnem prostoru vse večja globalizacija in približevanje digitalizacije vplivata na jezikovno situacijo z jeziki v stiku – tako angleščino na eni strani kot jeziki priseljencev na drugi. Sodobne družbene razmere učencem brišejo predstave o položajni rabi med knjižnim jezikom inneknjižnimi zvrstmi jezika. Učni načrt za slovenščino (2018) je dihotomen, saj učence v večji meri seznanja le s tem, kaj je knjižno in kaj neknjižno. Šola je ključni dejavnik razvoja slovenske jezikovne identitete, pri čemer moramo učence s primeri vsakdanjih govornih položajev seznanjati s teorijo zvrstnosti. Namen članka je prikazati primere, kako v šolskih praksah privzgajamo jezikovno zavest, tj. odnos ne samo do knjižnega jezika, ampak tudi do neknjižnih zvrsti jezika, zlasti do narečja in pogovornega jezika, ki ju učenci najpogosteje uporabljajo v vsakdanjih govornih položajih.
Keywords: slovenščina; osnovna šola; jezikovna zavest; socialne zvrsti jezika; knjižni jezik; neknjižne zvrsti jezika