Revija POMURSKA OBZORJA je strokovna tiskana periodična publikacija Pomurske akademije – PAZU. Glavni namen izdajanja revije je objavljanje strokovnih prispevkov z naravoslovno, tehnično, biotehnično, medicinsko, humanistično in družboslovno vsebino ter tako seznanjati strokovno kakor tudi laično javnost z dogajanji in novostmi na teh področjih. Posebna pozornost je namenjena objavljanju strokovnih prispevkov, ki bodo obravnavali teme povezane s Pomurjem. Revija je odprtodostopna, objavljeni strokovni prispevki so prosto dostopni na spletni strani.
Univerza v Mariboru, Unvierzitetna založba
Vpliv pridobivanja surovin za zeleni prehod na okolje
Analizirali smo globalne trende v proizvodnji deklariranih kritičnih surovin, potrebnih za zeleni prehod. Analiza podatkov iz več virov za osem ključnih surovin kaže zmerno rast njihovega pridobivanja v preteklosti in strmo povečanje v zadnjih 10 letih, ki je povezano s hitro rastjo tehnologij za izkoriščanje obnovljivih virov energije in shranjevanje električne energije. Pri stremljenju k učinkovitejšim energetskim sistemom človeštvo uporablja vedno več redkih surovin, ki so razpršene v zemeljski skorji. Njihovo pridobivanje lahko obremenjuje naravo nesorazmerno bolj, kot njihova uporaba prinese koristi. Primerjava povečanja obsega rudarjenja kritičnih surovin z rastjo obsega tehnologij za izkoriščanje obnovljivih virov in shranjevanje električne energije nakazuje, da človeštvo rešuje en problem (razogljičenje) s potencialnim ustvarjanjem drugih (izčrpavanje abiotskih virov, onesnaževanje biosfere). V tem kontekstu smo zaznali potrebo po novi metodologiji, ki bo omogočila celovito kvantitativno oceno bremena proizvodnje kritičnih surovin (in dobrin nasploh) na naravo med celotnim življenjskim ciklom.
Avtorske pravice (c) 2026 Pomurska obzorja https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Vzroki in "vzroki" letošnjega razpada elektroenergetskega sistema na Iberskem polotoku
Prispevek obravnava razpad elektroenergetskega sistema (EES) na Iberskem polotoku 28. aprila 2025, ki velja za enega največjih in najodmevnejših razpadov v Evropi v zadnjih desetletjih. Dogodek je poseben predvsem zato, ker je do njega prišlo v razmerah zelo visokega deleža proizvodnje iz obnovljivih virov energije (OVE), predvsem sončnih in vetrnih elektrarn, ter ob nizki prisotnosti konvencionalnih virov z rotirajočimi masami. Avtor analizira zaporedje dogodkov pred razpadom, vključno z napetostnimi in frekvenčnimi nihanji, pomanjkanjem sistemske vztrajnosti, neuravnoteženostjo jalove moči ter omejeno povezanostjo Iberskega polotoka z evropsko interkonekcijo. Posebna pozornost je namenjena vlogi pretvorniško-priključenih virov, zaščitnih mehanizmov in odzivov sistemskih operaterjev. Prispevek poudarja, da razpada ni mogoče pripisati enemu samemu vzroku, temveč prepletu tehničnih, sistemskih in političnih dejavnikov. V zaključku avtor izpostavi potrebo po bolj premišljeni in celoviti integraciji OVE, razvoju tehnologij za nadomeščanje vztrajnostnih mas, izboljšanju zaščitnih sistemov ter večji politični zrelosti pri oblikovanju evropske energetske politike.
Modeliranje kompleksnosti mikrostrukture vzorcev selektivnega laserskega taljenja
Lasersko taljenje je aditivni proizvodni postopek, pri katerem se komponente izdelujejo plast za plastjo neposredno iz praškastega materiala. Selektivno lasersko taljenje (SLM) je postopek, pri katerem se kovinske komponente izdelujejo s taljenjem kovin v prahu plast za plastjo z uporabo laserskega žarka. Postopek selektivnega laserskega taljenja omogoča hitro proizvodnjo komponent iz aluminija, nerjavečega jekla, Inconela in drugih materialov, od prototipov do industrijskih standardnih serijskih delov. V tem članku predstavljam modeliranje kompleksnosti mikrostrukture selektivnega laserskega taljenja kovinskih materialov.
Teleskop za opazovanje radijskega signala molekule OH
Emisija molekule OH je eden najpomembnejših pokazateljev prisotnosti vode v vesolju. Ta molekula nastane, ko ultravijolična svetloba razcepi molekulo vode na OH in H. Molekule OH oddajajo značilno radijsko svetlobo pri valovni dolžini okoli 18 cm, kar ustreza frekvenci okoli 1700 MHz. Značilni izvori OH emisije so MASER-ji (naravni izvori stimulirane emisije), ki jih najdemo v zvezdnih porodnišnicah ter v ovojnicah umirajočih zvezd. Emisijo je mogoče opazovati tudi pri aktivnih kometih, z njo pa lahko merimo količino vode, ki jo je komet izgubil tekom potovanja mimo Sonca ter za sledenje njegove aktivnosti. V Sloveniji sta trenutno dva radijska teleskopa, katerih namen je opazovanje emisije molekule OH. Prvi se nahaja na Krasu, v kraju Nova vas, v občini Miren-Kostanjevica, drugi pa v Prekmurju, na Goričkem, v kraju Panovci. Konstrukcija teleskopov obsega parabolično anteno ter sistem za krmiljenje, radijsko sprejemno linijo ter računalniško opremo za obdelavo podatkov. Teleskopa bosta v polni operativnosti delovala sinhrono, združena v približno 230 km dolg interferometer, s tem pa bosta tvorila največji radijski teleskop v Sloveniji. Služila bosta znanstvenim raziskavam, izobraževanju študentov naravoslovnih in tehniških smeri ter promociji znanosti.
ETS2 – Emisijko dovoljenje je bolezen EU, je kot rak v telesu in orodje za spremembe, ker za manj kot 300€/t.co2 je totalno neuporabno
V petnajstih letih naj bi se cena dovoljenja povzpela s trenutne uradne vrednosti s strani EK 45 €/t.CO2 na potencialno blizu omenjenega zneska približno 17.140 €/t.CO2, če se izpolni namen ES in njen cilj "Fit for 90". Nakup ameriških energetskih surovin, ki jih EU obljublja v carinskem sporazumu (2025), je rdeči signal za evropsko podnebno politiko. EU bo morala skoraj potrojiti svoj trenutni uvoz, zlasti plina in nafte. To bi lahko bilo v nasprotju s prioritetami EU na področju razogljičenja, v praksi pa gre za nerealen načrt. Sistem ETS2 je zdaj popolnoma nemogoče preklicati ali odložiti. Žal v EU odločajo ekološka prepričanja, ne glede na posledice. Uvedba dovoljenj bo preprosto škodovala. Sistem ETS1 je veljal za velika industrijska podjetja, ETS2 pa se dotakne praktično vseh sektorjev tudi gospodinjstev.
Pomen redne telesne vadbe med zdravljenem raka in pri preživelih z rakom
Zdravljenje raka s sistemsko terapijo pogosto povzroča neželene učinke, ki zmanjšujejo kakovost življenja in telesno aktivnost bolnikov. Novejše raziskave kažejo, da je redna telesna vadba koristna pri več vrstah raka. Pri bolnicah z zgodnjim rakom dojk, zdravljenih s kemoterapijo, vadba zmanjšuje utrujenost, tesnobo, depresijo in motnje spanja ter izboljšuje telesno funkcioniranje in kakovost življenja. Ni pa dokazov, da bi izboljšala odgovor tumorja na kemoterapijo. Posebej pomembna je tudi pri bolnicah na dopolnilni hormonski terapiji, saj zmanjšuje mišično-skeletne bolečine, utrujenost, tesnobo, nespečnost in druge simptome ter lahko zmanjša tveganje ponovitve bolezni. Metaanaliza je pokazala, da imajo preživele bolnice z rakom dojk, ki dosežejo priporočeno raven telesne dejavnosti, za 21 % manjše tveganje umrljivosti zaradi raka dojk in za 25 % manjše tveganje umrljivosti zaradi vseh vzrokov. Priporočila vključujejo vsaj 150 minut zmerne aerobne vadbe ali 75 minut intenzivne vadbe tedensko ter dvakrat tedensko vadbo za krepitev mišic. Redna telesna vadba zmanjšuje utrujenost, izboljšuje telesno funkcioniranje in psihično zdravje tudi pri drugih vrstah raka. Zato jo je treba rutinsko priporočati kot pomemben del oskrbe bolnikov in preživelih z rakom.
»Zakarpatska« teorija naseljevanja slovanov – česa nam teorija ne pojasni?
Tako imenovana Zakarpatska teorija naseljevanja Slovanov v Srednji Evropi, oziroma v Panonsko-karpatskem bazenu je splošno večinsko sprejeta teorija o zgodovinskem nastopu Slovanov nekje v šestem stoletju na širšem območju med Jadranom, Alpami in Karpati. Kljub temu obstajajo nekatere deviacije v nacionalnih narativih o času naselitve. Tako npr. pri Slovencih govorimo o 6. stoletju, npr. pri Hrvatih pa o 7. stoletju. Prispevek predstavlja ključne elemente preselitvene teorije, njihovo avtorstvo in prilagoditve v moderni dobi, ki so služile za oblikovanje posameznih narodnih mitov o skupni zgodovini. Hkrati prispevek predstavlja nekaj manj znanih izhodišč, na katerih temelji teorija in jih ponovno časovno-geografsko opredeljuje in predlaga sintezo.
Proces načrtovanja usposabljanja poveljstev in enot ter njegova povezanost z vodenjem kariernih poti v Slovenski vojski
Usposabljanje poveljstev in enot Slovenske vojske predstavlja temeljni proces zagotavljanja operativne pripravljenosti in razvoja vojaških zmogljivosti. Njegova učinkovitost je neposredno odvisna od sistematičnega načrtovanja, kakovostne izvedbe ter objektivnega ocenjevanja dosežene usposobljenosti. Prispevek analizira proces načrtovanja in izvedbe usposabljanja, vlogo poveljnikov in podčastnikov ter sistem ugotavljanja pripravljenosti. Poseben poudarek je namenjen povezanosti usposabljanja z vodenjem kariernih poti vojaških oseb, saj normativni okvir Slovenske vojske usposabljanje opredeljuje kot ključen dejavnik razvoja kompetenc in dolgoročnega kariernega napredovanja. Prispevek ugotavlja, da integracija sistemov usposabljanja, ocenjevanja in kariernega vodenja bistveno prispeva k profesionalnosti in operativni učinkovitosti Slovenske vojske.
Supervizija v rejništvu kot podpora čustveni regulaciji in razumevanju otrokovih stisk v okviru relacijske paradigme
Novela Zakona o izvajanju rejniške dejavnosti (ZIRD-C, 8. člen) uvaja možnost supervizije za rejniške starše, ki jo center rejnika zagotovi na njihovo pobudo, individualno ali skupinsko. Supervizija je ključna za strokovno podporo rejnikom, saj jim omogoča razumevanje, prepoznavanje in regulacijo intenzivnih afektivnih stanj otrok z zgodovino travme, zanemarjanja in porušenih nezavednih vzorcev navezanosti. Raziskave kažejo, da proces supervizije regulira stres in tveganje za izgorelost rejniških staršev ter krepi stabilnost rejniške družine. Uporaba modela relacijske paradigme omogoča, da supervizor skozi varen in strukturiran proces osvetli sistemske, interpersonalne in intrapsihične disfunkcionalne dinamike. S tem supervizija ne samo podpira rejniškega starša, temveč tudi ustvarja prostor za varnejše, čustveno bolj uravnane odnose z otrokom. Vpeljava supervizije po v rejništvo zagotavljata sodobno, strokovno in utemeljeno, sistematično ter učinkovito podporo rejniškim družinam, supervizija prispevata k celostnemu razvoju in dobremu počutju otrok.
Uredba o okoljsko primerni zasnovi trajnostnih izdelkov v prihodnjih letih uvaja obvezni digitalni potni list izdelka (DPP) za številne skupine izdelkov. Digitalni potni list predstavlja digitalno identiteto izdelka, ki preko QR kode omogoča dostop do ključnih informacij o izdelku. Vsak izdelek ima preko DPP svojo edinstveno in globalno identiteto, ki je povezana z enim ali več standardiziranimi viri podatkov. Ti vključujejo informacije o sestavi, izvoru, trajnosti, navodilih za uporabo, garanciji, recikliranju in drugih vidikih izdelka v njegovem življenskem ciklu. V okviru naše raziskave je bil izdelan prvi primer digitalnega potnega lista izdelka na kozmetični embalaži v Sloveniji. Gre za minimalistično oblikovano embalažo olja za ustnice, opremljeno s QR kodo in GS1 Digital Linkom. Le-ta uporabnika vodi do celotnega nabora informacij o izdelku, vključno z navodili za uporabo, sestavinami izdelka, priporočili za reciklažo embalaže, PDF brošuro idr.. Anketiranci so QR kodo ocenili kot uporabno in dobrodošlo dopolnitev embalaže za enostaven dostop do dodatnih informacji.
Odranski odisej dr. Viktor Antolin najbolj izobražen predstavnik slovenske emigracije?
Dr. Viktor Antolin se je rodil 1. julija 1922 v Odrancih, umrl pa je 1. julija 1984 v Združenih državah Amerike. Osnovno šolo in nižjo gimnazijo je obiskoval v Prekmurju, višjo gimnazijo pa v Ljubljani, kjer se je vpisal na Pravno fakulteto Univerze v Ljubljani. Med študijem se je preživljal s časnikarstvom pri časopisu Slovenec. Po drugi svetovni vojni je maja 1945 odšel v begunstvo, najprej na Koroško, nato v Italijo. V Rimu je študiral filozofijo na Gregoriani in pozneje na rimski državni univerzi. Leta 1949 je odšel v Madrid, kjer je doktoriral iz prava, diplomiral iz socialnih ved ter se poročil z Ivanko Velikonja. Imela sta trinajst otrok. Leta 1956 se je družina preselila v Toronto, kjer je ponoči delal v bolnišnici za duševne bolnike, podnevi pa študiral. Leta 1962 so se preselili v Emmitsburg v ZDA. Predaval je filozofijo na St. Joseph Collegeu, Loyola Collegeu v Baltimoru, Community Collegeu v Frederiku in na Univerzi države Pensilvanije v Mount Altu. Ukvarjal se je s filozofijo, etiko, logiko, politično in pravno filozofijo, metafiziko ter mednarodnim pravom. Objavljal je v slovenskih, španskih in ameriških revijah ter veljal za enega najbolj izobraženih predstavnikov slovenske povojne emigracije.
Ljudje na begu v svetu v prvi četrtini 21. Stoletja in njihov demografski pomen
V zadnjih 25 letih absolutno in relativno število beguncev v svetu še naprej hitro narašča. Problem je težji v manj razvitem delu sveta, vendar se je razširil že tudi v Evropo. Hkrati pa je begunska problematika dobila razsežnosti in javno pozornost, kot jih v preteklosti še ni imela. Avtor besedila obravnava statistične in demografske vidike in pomen begunske problematike. Podatki, ki jih večinoma zbira VKBOZN, kažejo, da živimo v času, ko je približno vsak sedeminšestdeseti Zemljan na begu, pa pri tem ni vštetih 5,9 milijonov Palestincev v mandatu UNRWA. To je nedopustno visoka številka, še bolj skrb zbujajoč pa je sam trend. Begunstvo je neenakomerno razdeljeno po svetu in je predvsem posledica vse večjega števila vojaških in oboroženih konfliktov, tako tistih, v katere so vpletene države, kakor tudi tistih, v katerih se spopadajo različne uporniške skupine med seboj. Še naprej prizadeva predvsem Afriko in Azijo, vse bolj pa je prizadeta tudi Evropa, čeprav noben del sveta ni povsem varen pred njim. Človeštvo ne obvladuje begunske problematike, politike mednarodnih organizacij in posameznih držav pa so neučinkovite. Zato se problematika zapleta in zaostruje, čeprav še niso nastopile hujše posledice klimatskih sprememb, ki utegnejo v prihodnosti pognati v beg še mnogo več ljudi.
Spremembe v migracijskem gibanju po letu 2008 v Sloveniji in Pomurju: centralizacija Slovenije in rast izseljevanja državljanov perifernih območij
Avtor analizira migracijsko gibanje v Sloveniji in regijah ter ga kontekstualizira z dogajanjem na družbenogospodarskem področju. Pomurska regija je kot robna in obmejna regija ena od najbolj strateško pomembnih regij Slovenije in je hkrati demografsko najbolj prizadeta. Samo v obdobju 2012–2017 je skozi emigracijo izgubila 2700 državljanov, izgubo pa le delno kompenzirala z neto 650 priselitvami tujih državljanov. Migracijska izguba je samo v tem obdobju presegala 2000 ali 4 % celotnega aktivnega prebivalstva regije. Po letu 2018 je Pomurje imelo pozitiven migracijski saldo okrog 1500 ljudi, pri čemer je pri številu slovenskih državljanov znova nastala neto izguba. To pomeni, da je ves presežek nastal na podlagi neto imigracije tujih državljanov, pri čemer so tudi znotraj Pomurja precejšnje mikroregionalne razlike. Avtor ugotavlja, da je odsotnost sistematične in vsebinske regionalne politike glavni vzrok za neenakomeren družbeni razvoj države in temeljni vzrok za depopulacijo perifernih regij, s tem pa tudi Pomurske regije.
Nekaj misli o trenutnem stanju šolstva v Sloveniji
Prispevek obravnava nekatere ključne izzive sodobnega slovenskega šolstva, med katerimi izstopajo upad kakovosti znanja in pismenosti, naraščajoča birokratizacija šolskega sistema ter pomanjkanje strokovno utemeljenih sistemskih rešitev. V ospredju je problem prevlade kvantitativnega vrednotenja učencev, pri katerem ocene in točke pogosto zasenčijo dejansko znanje, razumevanje in sposobnost mišljenja. Prispevek opozarja tudi na naraščajoče število otrok s posebnimi potrebami in na izzive inkluzivnega izobraževanja, ki od šol zahtevajo več strokovne podpore, prilagodljivosti in medsebojnega sodelovanja. Posebna pozornost je namenjena administrativnim obremenitvam učiteljev, ki zmanjšujejo prostor za kakovostno pedagoško delo in ustvarjalno poučevanje. Avtorici v sklepu poudarjata potrebo po večji strokovni avtonomiji učiteljev, prenovi učnih načrtov, krepitvi praktičnega znanja, socialnih veščin in duševnega zdravja učencev ter po sistemskih spremembah, ki bi šolo ponovno postavile v vlogo prostora znanja, vzgoje in celostnega razvoja posameznika.
The development of Slovenian music in european discourse
The following places Slovenian music in time and space, from antiquity to the present. In the context of European comparisons of this kind, Slovenian music has fluctuated continually in terms of performance and creativity; lagging behind, then equaling or even surpassing European music. From its very beginnings to the present day, Slovenian music has been interesting: On the one hand, it attracted the rest of Europe; on the other hand, the rest of European music was so interesting for Slovenian music that it faced it at home, on Slovenian soil. All this is shown chronologically and stylistically from its alleged and proven beginnings through the Middle Ages, the Renaissance, the Baroque, the Rococo – from the Wild Hags with a bone flute to the Baroque, classical, romanticism, modernism, modernisms of the 20th and 21st centuries, and their reflections in Slovenia – to the conclusion. The emergence of Slovenian music over two millennia is shown in the religious and secular spheres, through vocal, instrumental and vocal-instrumental music. All these musically relevant areas are shown with specific and selected creators/authors and performers of their music. Characteristic and different stylistic orientations, along with the nations of their European representatives, are highlighted.
OB OBLETNICI FORMIRANJA IN DELOVANJA PREKMURSKE BRIGADE LETA 1945
V letu 2025 bomo obeleževali 80-obletnico konca 2. svetovne vojne in s tem tudi dokončne osvoboditve slovenskih pokrajin izpod okupatorskih oblasti. Vojaško-zgodovinski viri partizanstvo v Prekmurju prikazujejo kot posebno. Razlogov je več, od geografskih in topografskih, do političnih, ker je bilo Prekmurje od decembra 1941 priključeno Kraljevini Madžarski in tako v posebnem okupacijskem režimu in razmerah. To pa velja tudi za zaključek vojne, saj je bilo Prekmurje prva osvobojena slovenska pokrajina. Na podlagi proučitve dostopnih virov predstavljam oblikovanje in delovanje edine večje prekmurske partizanske enote - Prekmurske brigade. Ta je bila ustanovljena na dan (prvega) podpisa kapitulacije Nacistične Nemčije - 7. 5. 1945 in delovala v Sloveniji do 30. 5., zatem pa bila še deset dni razporejena v Ivniku (Eibiswaldu) v Avstriji, nakar so jo demobilizirali, del kadra pa razporedili v preostale enote 14. divizije Jugoslovanske armade. Raziskovanje bazira na praktično edinem uradnem vojaško-zgodovinskem dokumentu o 1. slovenski prekomurski brigadi in domačem zborniku o Prekmurski brigadi. K temu so dodani dogodki, ki so predhodili oblikovanju brigade in kažejo na posebnosti narodnoosvobodilnega boja v Prekmurju. Tega in nekaterih ugotovitev iz analize dostopnih virov in dokumentov, ki do sedaj niso bili toliko izpostavljeni, se lotevam v razpravi.
Avtorske pravice (c) 2025 Pomurska obzorja
STOLETJE POMURSKEGA AKADEMIKA DR. VLADIMIRJA KOSA (1924-2022)
Leta 2024 mineva 100 let, odkar se je 2. junija 1924, v Murski Soboti rodil pomurski akademik, misijonar, pesnik, prevajalec, univerzitetni profesor, esejist dr. Vladimir Kos. Najzgodnejšo mladost je preživel v Murski Soboti, potem se je družina preselila v Maribor, kjer je obiskoval osnovno šolo in gimnazijo. Leta 1941 je pred nacistično okupacijo zbežal k stricu v Ljubljano, ostali del družine je moral v izgnanstvo v Srbijo. Končal je gimnazijo v Ljubljani, potem so ga italijanski okupatorji internirali v Gonars od koder so ga zaradi bolezni odpustili. V Ljubljani je začel študij bogoslovja, ki ga je prekinil saj so univerzo zaprli in se je odločil za odhod k domobrancem. Leta 1945 je pobegnil v Rim, kjer je nadaljeval študij teologije in ga končal z doktoratom leta 1952. Potem se je dve leti pripravljal na misijonarsko delo na Irskem in prišel na Japonsko leta 1956. Tam je poučeval na jezuitski univerzi Sofia nemščino, filozofijo in teologijo. Stanoval je v revnem predelu Tokia Adači-ku, kjer je pomagal pri delu z otroci brez staršev in je zgradil dom za brezdomne in revne starejše osebe. Pesmi je začel pisati že v gimnaziji v Mariboru in begunskih taboriščih v Avstriji, kjer so izšle njegove prve zbirke. Objavljal je v Slovenski kulturni akciji v Argentini, v samozaložbi v Tokiu je izšla edina knjiga v slovenščini na Japonskem Dober večer Tokio. Leta 1994 mu je bil končno podeljen slovenski potni list ob stalnem prizadevanju brata karikaturista Božota Kosa. Leta 1995 se je po 50 letih lahko prvič vrnil v Slovenijo. Od takrat je skoraj vsako leto do svojega 95 leta prihajal predavat na Univerzo v Maribor, Univerzo v Ljubljani, Katoliški inštitut in Svetovni slovenski kongres. Prejel je državno odlikovanje ob svoji 80 letnici in nagrado Prešernovega sklada ob 90 letnici. Umrl je leta 18. julija 2022 v 99 letu starosti v Tokiu, kjer je tudi pokopan.
PRIMER OBLIKOVANJA EMBALAŽE PRILAGOJENE SLABOVIDNIM
Ena od ključnih težav s katerimi se srečujejo slepi in slabovidni, je možnost dostopa do informacij na embalaži. Ker osebe z okvaro vida ne morejo pridobiti informacij iz okolice s pomočjo vida kot zdravi, si pomagajo s kompenzacijo čutil, kot je tip. Reliefni sistem zapisa, kot je Braillova pisava ali brajica jim omogoča, da s tipom pridobijo pomembne informacije. Namen raziskave je bil oblikovati primer zloženke za določen izdelek z različnimi prilagoditvami za slepe in slabovidne. Izdelali smo več različic in jih pokazali slepim in slabovidnim. S tem smo želeli preveriti njihovo uporabniško izkušnjo, poleg tega smo želeli izvedeti, katera prilagoditev jim najbolj olajša uporabo embalaže oziroma izdelka. Njihova mnenja smo nato analizirali in na koncu predstavili predlog izboljšane embalaže. Ugotovili smo, da je pomembno, da je oblikovanje embalaže čim preprostejše, pregledno in vključuje tipne površine, kot je napis za tipno branje ali izrezi. Vključitev QR-kode, ki vsebuje celotno besedilo na embalaži in omogoča prikaz povečanega besedila na mobilnem telefonu ali zvočni zapis, se je izkazala kot najprimernejša prilagoditev za slepe in slabovidne.
NOVEJŠI RAZVOJ RODNOSTI PO REDU ROJSTVA V SLOVENIJI
Med demografi vse bolj prevladuje mnenje, da rodnosti tako v Sloveniji kot drugod po Evropi v prihodnjih letih in desetletjih ne bo mogoče povečati na raven, ki bi dolgoročno zagotavljala enostavno obnavljanje prebivalstva. Kljub temu pa je še zmeraj tudi živa ideja, da bi spodbujanje rojevanja drugega in tretjega otroka, morda pa tudi četrtega otroka v družini, lahko dvignilo rodnost na raven, ki bi skupaj z zmernimi neto pozitivnimi in selekcioniranimi migracijami zagotovila dolgoročno nemoteno obnavljanje prebivalstva. Zaradi tega je pomembna analiza rodnosti po redu rojstva, ki smo jo opravili v tem besedilu. Analiza za zadnja desetletja kaže za Slovenijo, da v razmerah prenizke rodnosti prevladujejo rojstva nizkih redov rojstva. To sta največkrat prva dva reda rojstva. Verjetnost povečanja družine, ki kaže, koliko družin z dvema otrokoma se odloči za rojstvo tretjega otroka, se po vseh naših tablicah drastično zniža v primerjavi z verjetnostjo, da družina z enim otrokom dobi drugega otroka. Hkrati pa nekaj večje verjetnosti povečanja družine za rojstva višjih redov ne morejo kompenzirati tega ključnega padca, ker je rojstev višjih redov v razmerah prenizke rodnosti zelo malo. Vse to pa je skupaj s trdno uveljavljeno normo rojevanja le enega do dveh otrok v povprečju na družino v Sloveniji zelo slaba popotnica za učinkovitost prebivalstvene politike, ki bi želela dvigniti normo na povprečno dva do tri otroke na družino.
KJE SO MOJI KLJUČI: SPOZNAVANJE DEMENCE SKOZI ZGODBE
Zgodbe so močno orodje za razumevanje bolezni in imajo pomembno vlogo v narativni medicini. To orodje lahko učinkovito uporabimo pri spoznavanju demence in njenih vplivov na osebe z demenco, njihovih bližnjih in družbe v celoti. Zgodbe o demenci omogočajo globlji vpogled v raznolikost bolezni, hkrati pa razkrivajo skrivnosti bolnikov in njihovih družin. V družbi, kjer stigma in družinske skrivnosti otežujejo zgodnje prepoznavanje demence, pripovedovanje zgodb odpira prostor za razbijanje tabujev in krepitev medosebnega razumevanja. Kratke zgodbe, ki so bralcem in bralkam pogosto bolj dostopne kot zahtevna strokovna ali druga daljša besedila, omogočajo poistovetenje z izkušnjami drugih in lažje prepoznavanje prvih znakov bolezni, ki jih svojci na začetku težko opazijo. Pisanje zgodb ima lahko zdravilne učinke zlasti za svojce, obenem pa prispeva k širšemu razumevanje demence. V prispevku je predstavljen primer literarnega ustvarjanja, ki vključuje spodbujanje k pisanju in deljenju zgodb, kar povečuje empatijo in ruši predsodke o demenci.
Ciona intestinalis je plaščar (poddeblo Tunicata, deblo strunarji/Chordata), ki je spoznan za enega najbližjih živečih sorodnikov vretenčarjev. Vendar pa ima Ciona v osupljivem nasprotju z večino vretenčarjev, ki kažejo omejene sposobnosti regeneracije, močne regenerativne sposobnosti. Na primer: strukture, odstranjene iz distalnega dela telesa, kot sta sifon (prebavna odprtina) in možgani, se lahko popolnoma regenerirajo iz preostalega proksimalnega dela telesa v le nekaj tednih. Preučevali smo nekatere celične in molekularne mehanizme, ki sodelujejo pri regeneraciji distalnih delov telesa. Odstranitev distalnih struktur sproži celično smrt (apoptozo) na mestu rane in pošlje signal rastnega faktorja Wnt v škržno košaro – dihalni in prehranjevalni organ, ki se nahaja v proksimalnem delu telesa. Matične celice v škržni košari se aktivirajo za delitev in pošiljanje migratornih predniških celic na mesto rane, kjer se diferencirajo v regenerirajoča distalna tkiva in organe. Distalna regeneracija zahteva izražanje številnih genov, vključno s hsp70, ki je nujen za pravilno zvijanje proteinov, in genov, vključenih v signalno pot Delta/Notch, ki usmerja diferenciacijo v obnavljajočih se tkivih. Namen prihodnjih študij o regeneraciji pri Cioni je pojasniti, zakaj je večina vretenčarjev izgubila sposobnost regeneracije in razviti načrt za obnovitev te sposobnosti.
Začetki radijske astronomije segajo v leto 1933, ko je Karl Jansky odkril radijski izvor v središču Galaksije. Grote Reber je leta 1937 zgradil prvi parabolični reflektor, s katerim je izdelal prve radijske zemljevide Rimske ceste. Med ključnimi odkritji je radijska emisija nevtralnega vodika pri valovni dolžini 21 cm, ki omogoča preučevanje strukture in rotacije Galaksije, saj radijsko valovanje prodira skozi goste oblake prahu, ki blokirajo vidno svetlobo. Radijsko emisijo delimo na termično (zaradi temperature telesa) in netermično, kot je sinhrotronsko sevanje, ki nastaja zaradi interakcije elektronov z magnetnimi polji. Radijski teleskopi, na primer parabolični reflektorji, zbirajo radijsko valovanje in ga usmerjajo v žarilec z anteno. Visoko ločljivost dosežejo z interferometrijo, ki združuje signale več anten in omogoča ustvarjanje podrobnih slik radijskih izvorov. Pri opazovanju se uporabljajo občutljivi radijski sprejemniki s širokopasovnimi ojačevalci in dolgim integracijskim časom, kar omogoča zaznavanje šibkih signalov iz vesolja.
Pogled uporabnikov na zdravstveni sistem v Sloveniji
Pri preučevanju odnosa ljudi do družbeno-političnih podsistemov, se raziskovalci osredotočajo na stopnjo legitimnosti političnih sistemov, ki se razlikuje glede na kulturne, zgodovinske in sociološke kontekste. Analiza političnega zaupanja se opira na občutek, da so lastni interesi upoštevani v političnem procesu. Zdravstveni sistem ima ključno vlogo pri doseganju najboljšega možnega zdravstvenega stanja prebivalstva, kar je osnovni cilj vsakega sistema zdravstvenega varstva. Vpliv spola na zadovoljstvo s storitvami v zdravstvu ni povsem jasen. Starejši pacienti običajno kažejo več zadovoljstva, delovno aktivni mlajši pa cenijo hitro dostopnost. Zadovoljni pacienti sodelujejo bolje pri zdravljenju, vendar resnejše zdravstvene težave lahko vplivajo na zadovoljstvo. Izobrazba, čustveno stanje in splošno zadovoljstvo vplivajo tudi na oceno storitev zdravstva. Nacionalni zdravstveni sistemi se soočajo s pritiski demografskih, gospodarskih in socialnih sprememb, kar zahteva nenehne prilagoditve in izboljšave v zagotavljanju kakovostnih zdravstvenih storitev pri čemer so odločevalcem lahko v pomoč izsledki standardiziranih raziskav kot je Mednarodna družboslovna anketa (ISSP) in rezultati nacionalne raziskave o izkušnjah pacientov z obravnavo v bolnišnici.
Avtorske pravice (c) 2024 Pomurska obzorja
Tehnologije insektne biokonverzije - izkoriščanje priložnosti in premagovanje izzivov
V agroživilski industriji smo priča inovacijam, ki jih poganjajo makro trendi, s poudarkom na trajnosti in vse večjem povpraševanju po beljakovinah. To je privedlo do razcveta področja, ki se ukvarja z implementacijo tehnologij reje insektov z namenom pridobivanja visokokakovostne krme za živali in iskanja naravnih in trajnostnih virov beljakovin. Priložnosti v tej panogi vključujejo trajnostne koristi, saj imajo žuželke visoko stopnjo pretvorbe hrane, za gojenje pa potrebujejo majhne površine in manj energije v primerjavi s preostalimi rejnimi živalmi. Uvedba tehnologij insektne biokonverzije lahko bistveno pripomore k zmanjšanju količine zavrženih organskih surovin. Robotika in avtomatizacija imata prav tako pomembno vlogo pri zagotavljanju doslednosti proizvodnih procesov. Enega največjih izzivov predstavljajo regulatorni okvirji, ki so, zaradi relativne novosti tega področja, večinoma neznani. Velik izziv ostaja tudi prenos tehnologij v večja, industrijska merila. Treba bo premagati različne ovire in poiskati inovativne rešitve, da bo krma iz žuželk postala učinkovit in trajnosten vir beljakovin.
Kako določiti dimenzijo 3D kompleksnim strukturam oblike reliefa?
V naravi imamo veliko geometrijskih objektov, ki so nepravilni in jih ni mogoče opisati s klasično evklidsko geometrijo. Zato potrebujemo novo metodo za opis nepravilnosti takih objektov. Taka nova metoda je fraktalna geometrija. V zadnjem času je koncept fraktalne geometrije, ki je bil prvotno razvit za analizo nepravilnih značilnosti v naravi, našel vse večjo uporabo na področju naravoslovja tudi za karakterizacijo oblik naravnega terena. Ključ fraktalne geometrije je fraktalna dimenzija, ki opisuje kompleksnost fraktalov in geometrijsko nepravilnost objektov. Merjenje fraktalnih dimenzij je postalo običajna praksa za opis strukturnih lastnosti kot je na primer hrapavost površine.
Politično-geografska in demografska protislovja vojne v Ukrajini
Današnji rusko-ukrajinski konflikt ima daljšo predzgodovino kot posledico geopolitične umestitve Ukrajine in Rusije v mednarodni prostor po razpadu Sovjetske zveze, ki je dosegla vrhunec z izbruhom prve vojne leta 2014, po kateri je Rusija enostransko anektirala polotok Krim. Notranja nasprotja v Ukrajini so se stopnjevala s konfliktom v Donbazu, kjer je bilo leta 2015 doseženo krhko premirje, a je izven kontrole osrednje oblasti ostala približno tretjina gosto poseljenega ukrajinskega Donbaza. 24. februarja 2022 je prišlo do nove, a tokrat mnogo širše vojne, ko se je v Ukrajino neposredno, s svojo vojsko in tehniko vmešala Rusija. Namen prispevka je prikazati ključne geopolitične, politično-geografske in demografske vzroke in ozadje za današnjo vojno. Prispevek zato analizira konstitucijo ukrajinske državnosti, jezikovno in etnično ter demografsko strukturo Ukrajine, s poudarkom na vzhodnem delu države. Osrednja teza prispevka je, da je današnja vojna predvsem posledica nerešenega ruskega narodnega vprašanja iz časov razpada Sovjetske zveze.
Policijsko delo v skupnosti na območju Policijske uprave Murska Sobota – z roko v roki za varen vsakdan
Policijsko delo v skupnosti predstavlja enega izmed novejših (nikakor pa ne več tako zelo novih) načinov zagotavljanja varnosti. Namen prispevka je predstaviti rezultate raziskave na območju Policijske uprave Murska Sobota, kjer smo izvedli intervjuje z vodji policijskih okolišev v ruralnih in urbanih predelih Pomurja. Dobljeni rezultati potrjujejo predhodne ugotovitve, da v urbanih območjih približno dve tretjini prebivalcev ne pozna vodje policijskega okoliša in je zato tudi medsebojno sodelovanje med prebivalci in policijo slabše kot na podeželju. V zaključku razpravljamo o možnostih za izboljšavo ugotovljenega stanja v Pomurju.
Ogromne kazni in veliko novih obveznosti glede uvedbe direktive NIS2
Na tisoč slovenskih podjetij, občin, bolnic, državnih ustanov, čaka kmalu najnovejša kibernetična obveznost imenovana NIS2 (varnost omrežij in informacija ali Network and Information Security). Široko prediskutovana evropska smernica ima za cilj nekompromisno posilit kibernetično varnost podjetjem in državnim organom – ustanov v EU kot celote. Stroške, ki ne bodo majhni bodo morale plačati sama podjetja oziroma državne ustanove s potrebnimi tehničnimi, operativnimi in organizacijskimi ukrepi, ki jih bo zahtevala izvedba odloka oziroma navedena smernica.
Interaktivni elementi na prehrambni embalaži
Interaktivna embalaža nadgradi osnovno informacijsko funkcijo embalaže in ustvarja dvosmerno komunikacijo med uporabnikom in embalažo. Med interaktivno embalažo uvrščamo nosilce za prenos podatkov, kot so 2D kode, radiofrekvenčna identifikacija (RFID), visokofrekvenčna komunikacija kratkega dosega (NFC) in obogatena resničnost (AR). V prispevku je predstavljena interaktivnost, osredotočeno na področje poznavanja in uporabe inteligentnih elementov na embalaži ter njihov vpliv na potrošnika. Raziskava se je osredotočila na prehrambno embalažo. Za pridobivanje podatkov je bila izvedena spletna anketa, dobljene rezultate pa smo statistično ovrednotili. Rezultati so pokazali, da potrošniki poznajo interaktivno embalažo, vendar pa ne uporabljajo njene funkcije pogosto. Največkrat prepoznajo in odčitajo QR kodo, najmanj izkušenj pa imajo z obogateno resičnostjo.
Prehod od naravne k načrtovani rodnosti v Sloveniji: spremembe v tridesetih letih od leta 1991 do 2021
Prehod od naravne k načrtovani zakonski rodnosti je v Sloveniji potekal v skladu z modelom A.J. Coale-a in T.J. Trussell-a do 1990ih let. Raven načrtovanja teh rojstev pa je pri nas zaostajala ne le za Švedsko ampak tudi za Italijo. V obdobju 1991 – 2021 pa je prišlo do velikih sprememb starostno specifične rodnosti nasploh in zakonske rodnosti še posebej. Prišlo je do obsežnega prelaganja rojstev v višjo starost. Ta je bila lahko tudi deset ali več let višja. Zato smo morali na osnovi analize zakonske rodnosti v Sloveniji s pomočjo modela ameriških demografov zavrniti hipotezo, da se je načrtovanje zakonskih rojstev pri nas v obdobju 1991 – 2021 povečalo. Rezultat pa je bolj posledica odsotnosti predpostavk modela kot trdnosti ugotovitve o načrtovanju zakonskih rojstev v Sloveniji.