Does Debt Have Threshold Effects on Medium-Term Growth? Evidence from European Union Countries - Fir, Nejc (Naše gospodarstvo/Our economy, 2022)
Dolg je postal pomemben dejavnik gospodarske aktivnosti in v skladu z razvojem dolga so ga številni raziskovalci vključili v sodobne modele gospodarske rasti. Pozitivni vidik zadolževanja predstavlja glajenje osebne potrošnje, investicij podjetij in vladnih izdatkov v odnosu do njihovega dohodka, kar vodi v boljšo alokacijo kapitala v gospodarstvu. Vendar so se v zgodovini pojavljali primeri bankrotov držav in izkušnje iz evropske dolžniške krize s spremljajočimi ostrimi varčevalnimi ukrepi, ki so nas opozorile na nevarnost prekomerne ravni in bremena dolga. V tem prispevku raziskujemo obstoj morebitnega praga vpliva zadolževanja na gospodarsko rast, pri katerem se izražajo negativni učinki dolga na gospodarsko aktivnost. Izhajajoč iz pristopa Mika & Žumar (2017) obravnavamo obstoj pragov povezave med dolgom vlade, podjetij in gospodinjstev ter srednjeročno gospodarsko rastjo na vzorcu držav Evropske unije med leti 1995 in 2019. Prvič, na podlagi podatkov Eurostat-a o javnem in zasebnem dolgu smo potrdili konkavno obliko povezave med javnim dolgom in gospodarsko rastjo z maksimumom pri 116,6 odstotkih BDP. Pri zasebnem dolgu smo odkrili enoletni odložen vpliv zasebnega dolga na gospodarsko rast in potrdili konveksno obliko povezave z minimumom pri 149,8 odstotkih BDP. Drugič, s pomočjo podatkov iz Global Debt Database smo razdelili zasebni dolg na nefinančni korporativni oziroma podjetniški dolg in dolg gospodinjstev, s čimer smo lahko podrobneje proučevali povezavo med dolgom in gospodarsko rastjo. Med javnim dolgom in gospodarsko rastjo smo potrdili konkavno obliko povezave z maksimumom pri 104,8 odstotkih BDP. Za oba tipa zasebnega dolga smo potrdili predhodno ugotovljen odložen vpliv na gospodarsko rast in konveksno obliko povezave. Pri vplivu podjetniškega dolga na gospodarsko rast smo potrdili prag z minimumom pri 138,3 odstotkih BDP, medtem ko smo pri vplivu dolga gospodinjstev na gospodarsko rast potrdili prag z minimumom pri 145,1 odstotkih BDP. Poznavanje praga vpliva zadolževanja na gospodarsko rast nudi odločevalcem ekonomske politike pomembno sporočilo, saj lahko ti s pravočasnim in primernim ukrepanjem omogočijo bodisi višjo gospodarsko rast bodisi preprečijo potencialne negativne učinke prekomerne zadolženosti.
Keywords: zadolženost; srednjeročna gospodarska rast; učinki praga