Pogostost izhajanja: 2 številki letno Glavni in odgovorni urednik: Peter Kumer Revija za geografijo je namenjena objavljanju izvirnih znanstvenih člankov s področja geografije in sorodnih znanosti. Pri objavljanju upoštevamo standarde, ki so uveljavljeni v mednarodnem prostoru. Letno izideta dve številki. Članki so objavljeni v slovenskem, angleškem ali nemškem jeziku. Uredniški odbor je sestavljen iz mednarodno uveljavljenih geografov in geografinj z vseh celin. Revija za geografijo je odprtodostopna revija, kar pomeni, da je vsa vsebina brezplačno dostopna uporabniku ali njegovi instituciji. Licenca: CC BY
Univerzitetna založba Univerze v Mariboru
Avtorske pravice (c) 2025 Peter Kumer https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Raziskovanje različnih oblik razvoja majhnih mest v srednji in vzhodni Evropi
Raziskovanje malih mest predstavlja pomemben del urbane geografije. Ker gre za prehodni tip naselja med mestnimi in podeželskimi krajinami, je pomembno opredeliti vloge malih mest glede na gospodarstvo, storitve in infrastrukturo, rekreacijo ter njihovo reprezentacijo in identiteto. V tem članku podajamo vpogled v raziskovanje malih mest v srednji in vzhodni Evropi ter širše na podlagi poletne šole iz leta 2024 in s poudarkom na spreminjajočih se razvojnih poteh malih mest.
Avtorske pravice (c) 2025 Dr. Éva Máté, Dr. András Trócsányi https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Srednjeevropsko majhno mesto: interpretacije, izzivi in odpornost na Madžarskem
Majhna mesta so dolgoročno stabilni elementi urbane mreže z uveljavljenimi bivanjskimi in storitvenimi funkcijami. Geografske raziskave so jih pogosto zanemarjale, zato določena konceptualna vprašanja zahtevajo pojasnitev. Zlasti v državah z nizko stopnjo urbanizacije imajo majhna mesta pomembno vlogo pri preobrazbi in modernizaciji podeželskih območij. Vendar pa vse bolj globalni obseg gospodarskih in družbenih procesov predstavlja velik izziv za njihove tradicionalne funkcije in vpliva na njihov razvojni okvir. V tem spreminjajočem se kontekstu postaja ključna sposobnost prožnosti majhnih mest – opredeljena kot odpornost. Poleg izzivov globalizacije prispevek obravnava tudi model kognitivne odpornosti, ki bi lahko služil tudi kot osnova za novo prakso pri prostorskem načrtovanju.
Avtorske pravice (c) 2025 Gábor Pirisi, Nomin Enkhtamir, Péter Merza, András Trócsányi, Éva Máté, Balázs Berkecz https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Zgornja Vipavska dolina kot obetavna turistična destinacija: Priložnosti in izzivi v turizmu ter vplivi podnebnih sprememb
Vipavska dolina predstavlja prostor z visokim potencialom za razvoj v ekskluzivno turistično destinacijo, pri čemer naravne danosti in krajinske posebnosti šele v zadnjem obdobju pridobivajo ustrezno pozornost. Trenutno se nahaja v zgodnji fazi turističnega razvoja, vendar pa usmeritev v bolj trajnostni in zeleni turizem prinaša tako izzive kot tudi številne priložnosti. V obdobju zadnjih desetih let so v okolišu Vipavske doline opazne spremembe, kar gre pripisati povečani turistični dejavnosti in vplivom podnebnih sprememb: Zgornja Vipavska dolina se je iz vizualno manj privlačne turistične destinacije preoblikovala v sofisticirano in privlačno stičišče vinogradništva, kulinarike in športnih aktivnosti. Ta začetna faza turističnega razvoja je ključna: Zgornja Vipavska dolina se lahko razvije v vrhunsko turistično središče ali pa ostane v zgodnjih in neuresničenih fazah turističnega razvoja.
Avtorske pravice (c) 2026 Tisa Princes Ledinek https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Značilnosti tipologij podeželske arhitekture na območju Doukkala v Maroku
Doukkala, regija v osrednjem Maroku, je znana po raznoliki podeželski arhitekturi, ki so jo oblikovala plemena glede na dosegljivost lokalnih virov in tradicijo. Prispevek raziskuje prehod od tradicionalnih k sodobnim oblikam bivališč ter izpostavlja razlike v obliki, gradbenih metodah, materialih in funkcijah, pa tudi izzive, s katerimi se soočajo podeželska naselja. Obravnava tudi prizadevanja države za ohranitev in ovrednotenje tradicionalnih bivališč kot kulturne dediščine. Študija uporablja opisni in zgodovinski pristop ter združuje terensko raziskovanje, pregled znanstvene literature in opazovanje terena s pomočjo programske opreme ArcGIS in satelitskih posnetkov za analizo tipologij podeželskih bivališč v regiji Doukkala.
Avtorske pravice (c) 2025 Youssef El aoud https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Krčenje majhnih mest v Srbiji: razvojni izzivi in priložnosti prostorske politike
Srbske teritorialne politike so v času socializma aktivno podpirale majhna mesta in s tem spodbujale njihov razvoj. Toda prehod v postsocialistično obdobje je prineslo družbeno-politične spremembe, gospodarsko prestrukturiranje in depopulacijo. Kasnejše teritorialne politike so večinoma zanemarile razvoj majhnih mest, kar je povzročilo krčenje urbanih območij po večjem delu države. Prispevek obravnava razvojne izzive, s katerimi se soočajo majhna mesta v Srbiji, pri čemer se osredotoča na njihov trenutni položaj v okviru nacionalne prostorske politike in prostorskega načrtovanja. Na podlagi evropskih prostorskih politik in teoretičnih spoznanj raziskava 1) opredeljuje glavne ovire za razvoj majhnih mest, ki se krčijo, ter 2) ugotavlja možnosti za izboljšanje politik. Med ugotovitvami je izpostavljena potreba po bolj ciljno usmerjenem in strateško usklajenem okviru politik za oživitev majhnih mest v Srbiji.
Avtorske pravice (c) 2025 Milica Ljubenović https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Zagotavljanje centralnih dejavnosti na podeželju: pogledi starejše populacije v Hrvaškem Zagorju, Hrvaška
Ta študija obravnava demografski upad in zmanjševanje centralnih dejavnosti na območju Zaboka v Hrvaškem Zagorju. Na podlagi analize na ravni naselij, ankete med prebivalci, starimi 65 let in več, ter neformalnimi pogovori smo ugotavljali povezavo med dolgoročnim odseljevanjem, staranjem prebivalstva in prostorsko razporeditvijo centralnih dejavnosti. Rezultati kažejo prostorske razlike v upadu izobraževanja in trgovine ter razlike v zmožnosti anketirancev za zadovoljevanje dnevnih potreb po storitvah glede na tip naselja. Ugotovitve poudarjajo neenakomerne razvojne poti in naraščajočo ranljivost starejšega prebivalstva.
Avtorske pravice (c) 2025 Petra Radeljak Kaufmann, Korana Komar, Aleksandar Lukić https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Analiza regionalnih razlik in vključenosti različnih deležnikov v EIP-AGRI projektih v Sloveniji
Evropsko partnerstvo za inovacije na področju kmetijske produktivnosti in trajnosti (EIP-AGRI) je bilo uvedeno z namenom krepitve inovacijske zmogljivosti EU na področju kmetijstva in premostitve vrzeli med raziskavami in prakso. V prispevku preučujemo prostorsko razporeditev, mreže akterjev in deležnikov ter tematska področja EIP-AGRI operativnih skupin v Sloveniji. Ugotovitve kažejo na večdeležniško sodelovanje v EIP-AGRI projektih, vendar imajo kmetje pogosto pasivno vlogo v inovacijskih procesih in še vedno prevladuje linearni model prenosa znanja. Krepitev vloge kmetov kot so-ustvarjalcev inovacij bi lahko izboljšala praktično uporabo in zagotovila dolgoročni učinek. Okoljska trajnost in prilagajanje podnebnim spremembam sta ključna tematska področja, vendar njun izbor v prvi vrsti določajo administrativna določila in ne potrebe deležnikov, ki izhajajo iz pristopa od spodaj navzgor. Večjo zgostitev EIP-AGRI projektov prepoznamo v Vzhodni kohezijski regiji in osrednji Sloveniji, kar je verjetno povezano z vlogo kmetijstva, številom kmetij, pa tudi z mrežnim delovanjem podpornega okolja na področju kmetijstva (izobraževalno-raziskovalne ustanove, kmetijska svetovalna služba).
Avtorske pravice (c) 2025 Sara Mikolič, Irma Potočnik Slavič https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Upravljanje s komunalnimi odpadki in z njimi povezane težave v Asmari, Eritreja
Urbanizacija, višji dohodki in spremembe življenjskega sloga so glavni dejavniki nastajanja trdnih komunalnih odpadkov v državah v razvoju. Asmara v Eritreji se sooča z velikimi izzivi glede ravnanja z odpadki, zlasti zaradi velikega, neurejenega odprtega odlagališča v Betghiorghishu, s čimer ogroža lokalno biotsko raznovrstnost. Študija, ki je obravnavala vrste in količine odpadkov na podlagi podatkov iz vprašalnikov, je pokazala pozitivno povezavo med urbanizacijo in nastajanjem odpadkov. Študija je pokazala, da obstaja pozitivna povezava med urbanizacijo in nastajanjem odpadkov. Poleg tega imajo različni gospodarski sloji različno količino in naravo odpadkov. Obstajajo poročila o vse večji količini biološko nerazgradljivih odpadkov med ljudmi/regijami z višjimi dohodki. Za ravnanje s komunalnimi odpadki je potrebno celostno trajnostno načrtovanje.
Avtorske pravice (c) 2025 Masihulla Khan, Md Minhajul Hoda https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Primerjalna analiza jakosti in smeri podnebnih sprememb v Evropi od pliocena do antropocena
Razumevanje paleo-podnebnih sprememb na Zemlji je ključno za pripravo globalnih podnebnih modelov, ki napovedujejo podnebje v 21. stoletju, hkrati pa te spremembe predstavljajo pomembno gonilo recentnih vzorcev biodiverzitete. V prispevku z vektorsko analizo (CVA) obravnavamo spremembe povprečne letne temperature zraka in količine padavin v Evropi na podlagi baz PaleoClim in CHELSA, od pliocena do konca 21. stoletja. Osredotočamo se na regionalne podobnosti in razlike v jakosti in smeri sprememb. Rezultati poudarjajo naravno dinamiko podnebja in služijo kot umeritev za napovedi prihodnjih sprememb, ki so osnova za trenutne in prihodnje prilagoditvene strategije v Evropi.
Non-metric Multi-Dimensional Scaling (NMDS)
Avtorske pravice (c) 2024 Danijel Ivajnšič, Daša Donša https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Analiza razvojnih dejavnikov in stranskih produktov malih mest – študija primera mesta Chojnice (Poljska)
Mala mesta predstavljajo ključen element lokalnega gospodarstva. Trenutno se soočajo z različnimi izzivi, povezanimi z demografskimi trendi, urbanimi investicijami in razpoložljivostjo lokalnih proizvodov. Mesto Chojnice na Poljskem je bilo izbrano kot študija primera za raziskovanje dejavnikov razvoja malih mest in njihovih produktov. Uporabljene so bile metode, kot je analiza SWOT, za oceno razvojnih dejavnikov in lokalnih produktov, prav tako je bila ocenjena vloga virov pri ustvarjanju produktov. Rezultati kažejo, da Chojnice doživljajo demografsko krizo, medtem ko njihova edinstvena geografska lega predstavlja tako prednosti kot tudi slabosti.
Avtorske pravice (c) 2025 Fabian Miszewski https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Vloga manjših mest v Alžiriji: urbani in gospodarski vidik
V prispevku preučujemo vlogo manjših mest v urbanizaciji Alžirije in izpostavlja njihov vpliv v nacionalnem in regionalnem kontekstu. Čeprav Alžirija odraža globalne trende urbanizacije, ostajajo razlike med severom in jugom države. Manjša mesta – urbana središča s 5.000 do 50.000 prebivalci – služijo kot ključne povezave med podeželskimi in urbanimi območji, saj so to središča trgovine, storitev in regionalnega povezovanja. Študija z uporabo popisnih in gospodarskih podatkov kvantitativno analizira njihove funkcije. Kljub finančnim in upravnim oviram so ta mesta ključnega pomena za spodbujanje regionalnega ravnovesja in zmanjšanje koncentracije v velikih urbanih območjih. V prispevku zagovarjamo politike za izboljšanje infrastrukture, gospodarskih priložnosti in storitev v majhnih mestih, pri čemer poudarjamo njihov pomen za trajnostni razvoj in zmanjšanje prostorskih neenakosti v rastoči urbani krajini Alžirije.
Avtorske pravice (c) 2025 Feyrouz Ahlam Saidi, Ikram Saidi https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Od filozofije k praksi: Città Slow in načrtovanje zelenih površin v majhnih urbanih skupnostih
Ta članek preučuje filozofijo in načela gibanja Città Slow (počasno mesto), ki spodbuja premišljen in uravnotežen življenjski slog v manjših urbanih okoljih. Raziskuje, kako mesta po svetu sprejemajo ta načela za krepitev identitete skupnosti, ohranjanje lokalnih tradicij in spodbujanje okoljske ozaveščenosti. Študija se osredotoča na nadlokalni program revitalizacije v izbranih mestih v regiji Warmia in Mazury na Poljskem ter izpostavlja projekte javnih prostorov, ki sledijo vrednotam gibanja. Posebna pozornost je namenjena vlogi zelenih površin v urbanističnem načrtovanju, saj zelena infrastruktura izboljšuje estetiko, krepi družbeno povezanost in povečuje okoljsko odpornost. Članek ponuja vpogled v praktične koristi uporabe načel gibanja Città Slow pri trajnostni urbani revitalizaciji.
Avtorske pravice (c) 2025 Agnieszka Jaszczak https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Novi izzivi za trajnostni razvoj podeželja v 21. stoletju (3. del)
Koncept razvoja podeželja je v zadnjih desetletjih doživel pomembno preobrazbo, ki je šla z roko v roki s spremembami na podeželju in novimi zahtevami družbe. Hitre spremembe v mednarodnem gospodarstvu - globalizacija, izboljšane komunikacije in zmanjšani stroški prevoza, spreminjajoči se trgovinski vzorci za blago, kot tudi pojav pomembnih nekmetijskih dejavnosti v podeželskih regijah – postavljajo podeželske regije pred nekatere očitne grožnje, pa tudi pred pomembne priložnosti. V tem kontekstu odločevalci vse bolj prepoznavajo, da je treba tradicionalne sektorske politike posodobiti in v nekaterih primerih postopno opustiti ter nadomestiti z bolj primernimi instrumenti. Posebno skrb vzbuja skromen pozitiven vpliv, ki ga imajo kmetijske subvencije na splošno gospodarsko uspešnost, celo v skupnostih, ki so najbolj odvisne od kmetijstva. Če se kmečke družine vse bolj zanašajo na zaposlitev zunaj kmetij, bo gospodarski uspeh podeželskih skupnosti odvisen od razvoja novih gospodarskih sektorjev.
Avtorske pravice (c) 2010 Lučka Lorber https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Novi izzivi za trajnostni razvoj podeželja v 21. stoletju (4. del)
Razmerje med podeželskimi in mestnimi območji se v svetu zelo razlikuje. Na nekaterih območjih, zlasti v Evropi, je razlika med podeželjem in mestom vse bolj zabrisana. To velja zlasti za podeželska območja v bližini mestnih središč, kjer poteka proces povezovanja podeželskega in mestnega prostora. Tako se številna podeželska območja, ki imajo koristi od večje interakcije z bližnjimi mestnimi območji in/ali od vse bolj raznolike gospodarske osnove, soočajo tudi z izzivi izgube svojih podeželskih značilnosti in identitete. Hkrati se bolj oddaljena podeželska območja z nizko gostoto prebivalstva in težjim gospodarskim razvojem soočajo z vse večjo dihotomijo med podeželjem in mesti. V naslednjem desetletju bodo mestne aglomeracije imele koristi od trenutnih gospodarskih in demografskih trendov, medtem ko se številna oddaljena podeželska območja soočajo z vse večjimi težavami in potrebami po boljšem izkoriščanju svojega ozemeljskega potenciala.
Novi izzivi za trajnostni razvoj podeželja v 21. stoletju (2. del)
To je posebna izdaja Revije za geografijo, objavljena ob priložnosti 17. letnega kolokvija Komisije IGU za trajnost ruralnih sistemov z naslovom Novi izzivi za trajnostni razvoj podeželja v 21. stoletju, ki je potekal od 13. do 18. julija 2009 v Mariboru, Slovenija. V tej izdaji strokovnjaki iz Avstralije, Brazilije, Hrvaške, Italije, Poljske in Slovenije predstavljajo, analizirajo in razlagajo raznolikost načinov za izboljšanje kakovosti življenja na podeželskih območjih po vsem svetu.
Avtorske pravice (c) 2009 Lučka Lorber https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Novi izzivi za trajnostni razvoj podeželja v 21. stoletju (1. del)
To je posebna izdaja Revije za geografijo, objavljena ob priložnosti 17. letnega kolokvija Komisije IGU za trajnost ruralnih sistemov z naslovom Novi izzivi za trajnostni razvoj podeželja v 21. stoletju, ki je potekal od 13. do 18. julija 2009 v Mariboru, Slovenija. V tej izdaji strokovnjaki iz Brazilije, Avstralije, Indije, Japonske, Izraela, Francije, Irske, Avstrije, Romunije, Nizozemske in Slovenije predstavljajo, analizirajo in razlagajo raznolikost načinov za izboljšanje kakovosti življenja na podeželskih območjih po vsem svetu.
Socialne razmere v Sloveniji po izbranih kazalcih
V prispevku so prikazane nekatere socialne razmere v Sloveniji na podlagi izbranih kazalcev. Kazalce socialnih razmer smo razdelili v štiri sklope, in sicer: vitalnost prebivalstva, socialna infrastruktura, materialno blagostanje ljudi ter socialno ranljive skupine prebivalcev. Podatki so zbrani in prikazani na nivoju statističnih regij. Rezultati analize podatkov niso obetavni. Slovensko prebivalstvo se hitro stara, demografska rast je posledica priseljevanj in ne naravne rasti, socialna neenakost se povečuje, obseg sredstev za socialne namene v državnem proračunu se zmanjšuje, število socialno ranljivih oseb narašča, regionalne razlike se povečujejo.
Avtorske pravice (c) 2015 Vladimir Drozg https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Prst v Prekmurju v luči podnebnih sprememb
Zaradi pomena samooskrbe na eni strani ter skrbi za naravne vire kot sta prst in voda na drugi,je vse bolj pomembno poznati, kako je prst prilagojena na podnebne spremembe iz ekosistemskega vidika. Torej glede na njene lastnosti, ki bistveno vplivajo na sposobnost zadrževanja vode, na prisotnost organske snovi, na denudacijo in erozijo ter sposobnost samoobnove. Take lastnosti so debelina, tekstura, organska snov, konsistenca in skelet. Ker za vse prsti ne obstajajo kvantitativni podatki, smo iz njihovih teoretičnih opisov (iz dosedanjih raziskav) pripravili metodo vrednotenja ter jih klasificirali na neprilagojene, delno prilagojene in dobro prilagojene na podnebne spremembe. V Prekmurju prevladujejo neprilagojene in delno prilagojene prsti na podnebne spremembe, kar je opozorilo za načrtovanje rabe tal v prihodnje.
Avtorske pravice (c) 2020 Ana Vovk https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Trajnostni razvoj podeželja na Moravskem
Prispevek obravnava probleme sodobnega moravskega podeželja. Obravnava opredelitev in dojemanje podeželja, njegove funkcije, trenutne razvojne trende, splošne značilnosti in diferenciacijo. Poudarjen je večnamenski razvoj podeželja. Problemi obrobnega podeželja veljajo za najresnejše, pri čemer imajo majhna mesta na teh območjih izjemno pomembno vlogo. Trajnost nekaterih občin z manj kot 200 prebivalci se zdi najbolj ogrožena. Prihodnji pomen podeželja se vidi v tem, da je alternativa mestnemu načinu življenja, v vzdrževanju in kultiviranju krajine ter ohranjanju lokalnih in regionalnih tradicij v dobi globalizacije. Človeški dejavnik je zelo pomemben. Navedeni so glavni raziskovalni cilji.
Avtorske pravice (c) 2010 Antonín Vaishar, Jana Zapletalová https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Omejitve in priložnosti romunskega podeželja
Čeprav Romunija razpolaga z izjemno dragocenimi kmetijskimi zemljišči, se je v zadnjih dveh desetletjih izkazalo, da so nezadostno in neracionalno izkoriščena, kar je neposredna posledica programa vračanja kmetijskih površin nekdanjim individualnim lastnikom zemljišč. Pomanjkanje tehnoloških kmetijskih sredstev za obdelovanje zemljišč, njihova pretirana dodelitev, pa tudi neustrezna vključenost političnega dejavnika v proces odločanja in vdor uvoženih kmetijskih proizvodov so povzročili stalen proces degradacije celotnega podeželskega življenja in določene posledice za varnost hrane. Trenutno se več kot 50 % romunskih kmetijskih površin ne obdeluje, medtem ko država vsako leto uvozi več kot 70 % prehranskih proizvodov.
Avtorske pravice (c) 2010 Vasile Surd https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Neoendogeni inputi in outputi izbranih podeželskih območij: primer gospodarskih ciklov v Sloveniji
Članek se osredotoča na neoendogeni razvoj podeželja, ki omogoča razvoj endogenih potencialov podeželja (človeški, socialni, ekonomski, okoljski itd. kot razvojni viri lokalne teritorialne ravni) in zunanjih virov (tj. programov razvoja podeželja na nacionalni ravni in ravni EU). Za preverjanje obstoja, delovanja in rezultatov gospodarskih ciklov so bila izbrana štiri slovenska območja za študijo primera. Raziskava je bila izvedena na najmanjši prostorsko-socialni enoti (gospodinjstvo), dodatno so bile opazovane obstoječe prostovoljne lokalne mreže (društva) ter lokalno in širše povezane gospodarske strukture (podjetništvo). Raziskava je delno potrdila, da je aktivacija endogenih potencialov podeželskih območij očitna prek krepitve (regionalnih) gospodarskih ciklov.
Avtorske pravice (c) 2010 Irma Potočnik Slavič https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Vpliv terciarnih dejavnosti na preoblikovanje podeželskih naselij v Bosni in Hercegovini
V Bosni in Hercegovini terciarne dejavnosti močno vplivajo na sodobno prostorsko in funkcionalno strukturo podeželskih naselij. V gospodarskem in družbenem življenju se dopolnjujejo, kar je dober predpogoj za splošni razvoj države. Sledijo jim specializirane trgovine (bančne storitve, pravne storitve, visokošolske ustanove, velik trg, raznovrstna delovna sila, obsežne javne storitve, avtomobilski saloni, bencinske črpalke, trgovine s pohištvom, trgovski centri, hoteli, moteli, računalniška oprema in podobno).
prestrukturiranje gospodarskih dejavnosti
Avtorske pravice (c) 2010 Rahman Nurković https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Zrnati amarant kot alternativni in perspektivni pridelek v zmernem podnebju
Zaradi globalizacije in industrializacije kmetijstva je svetovna prehranska varnost postala vse bolj odvisna le od peščice rastlinskih vrst, ki zahtevajo veliko gnojenja in energije. Ta razvoj je povečal ranljivost kmetijstva, zmanjšal gensko raznolikost, povzročil nekatere okoljske težave in osiromašil prehrano ljudi. Navedena dejstva spodbujajo ponovno uvedbo alternativnih pridelkov v proizvodnjo. V tem prispevku so na kratko opisani pomen, botanika, prehranska vrednost in uporaba zrnatega amaranta (Amaranthus spp.), enega od alternativnih pridelkov, obravnavanih v knjigi Ekološka pridelava in uporaba alternativnih pridelkov. Neposredni cilj tega prispevka je predstaviti informacije, pridobljene kot rezultat nacionalnega projekta o zrnatem amarantu.
Avtorske pravice (c) 2010 Silva Grobelnik Mlakar, Matjaž Turinek, Manfred Jakop, Martina Bavec, Franc Bavec https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Ali potrošnike v Sloveniji skrbi kakovostna gorska hrana
V zadnjem času se je po vsej EU pojavilo več študij o živilskih izdelkih gorske kakovosti (v nadaljevanju MQFP), zlasti po vzpostavitvi listine EU o MQFP. V Sloveniji so se prve študije o MQFP začele izvajati v okviru projekta EuroMarc 6. okvirnega programa EU, ki se je začel izvajati leta 2007. Po obsegu projekta je pomen MQFP mnogo širši kot le glede na nakup in zaznavanje potrošnikov, zato je razvoj gorskih živilskih proizvodov tudi razvoj gorskih območij in s tem del širše problematike razvoja podeželja. V prispevku so predstavljene prve analize potrošnikov, katerih namen je ugotoviti, ali so potrošniki sploh občutljivi na takšne izdelke, in ugotoviti, ali obstajajo pozitivne sinergije med potrošniki in območjem izvora. Analize potrošnikov so bile izvedene na podlagi vprašalnikov, podatki pa so predstavljeni z opisno statistiko. Rezultati kažejo, da potrošniki na splošno zelo pozitivno dojemajo MQFP, čeprav ne vedo natančno, kakšne naj bi bile značilnosti MQFP. Kar zadeva sinergije med območjem izvora in nakupom MQFP, se rezultati razlikujejo glede na območje, s katerega prihajajo anketiranci (npr. gorska, negorska območja).
Avtorske pravice (c) 2010 Darja Majkovič, Andreja Borec https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Ohranjanje riževih teras na Japonskem - vloga združenja za ohranjanje riževih teras Sakaori
Od 60. let prejšnjega stoletja so na Japonskem zapuščena številna kmetijska polja. Vendar se v zadnjih letih dejavnosti ohranjanja riževih teras močno širijo, saj je veliko ljudi ponovno potrdilo večnamenskost riževih teras na Japonskem. Ta članek predstavlja riževe terase v okrožju Sakaori v prefekturi Gifu na Japonskem in opisuje trenutno stanje dejavnosti ohranjanja ter prihodnje izzive, s katerimi se bodo ljudje soočali pri ohranjanju riževih teras na Japonskem. Pokazano je, da so prizadevanja in prispevki članov združenja za ohranjanje riževih teras Sakaori glavna gonilna sila za ohranjanje in razvoj riževih teras v okrožju Sakaori. Vendar pa je treba omeniti tudi, da se delovna sila, ki podpira združenje za ohranjanje riževih teras Sakaori, nenehno zmanjšuje in da staranje te delovne sile prav tako povzroča resne težave.
združenje za ohranjanje riževih teras Sakaori
Avtorske pravice (c) 2010 Koji Kobayashi, Chisato Harada https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Zdravilišča in njihov pomen za razvoj manj razvitih območij v Sloveniji
V prispevku je predstavljen pomen zdravilišč za razvoj manj razvitih območij v Sloveniji. Zdravilišča so ena najstarejših vrst turističnih krajev in so se v Sloveniji začela razvijati že v 18. in na začetku 19. stoletja. Glavni razlogi za obisk prvih turistov so bili povezani s kopanjem v termalnih vodah, pitjem zdravilne vode, druženjem višjih družbenih slojev in zabavo. Kasneje so zdravilišča postala centri visokokvalificirane medicinske rehabilitacije, ki je temeljila na uporabi naravnih zdravil in sodobnih medicinskih postopkov. Tako imenovana klasična zdravilišča so v Sloveniji prevladovala do sredine osemdesetih let prejšnjega stoletja. Začetek devetdesetih let je pomenil pomemben preobrat v razvoju zdravilišč v Sloveniji. Z izgradnjo sodobnih bazenov so nekatera zdravilišča začela uporabljati termalno vodo za zabavo in "doživetje". Nastale so tako imenovane "termalne riviere" ali "termalni parki" s pokritimi ali odprtimi bazeni, ki so odprti vse leto. Preusmeritev v množični turizem, ki temelji na rekreaciji, zdravem življenjskem slogu, wellnessu itd., ter preživljanje počitnic v apartmajskih nastanitvah sta znatno povečala turistični obisk v tako imenovanih rekreacijskih zdraviliščih. Ta se običajno nahajajo na manj razvitih območjih države, kar pomeni, da je njihov pomen za zaposlovanje prebivalcev ter prostorski in funkcionalni razvoj podeželskih območij še večji. V študiji primera se avtorica osredotoča predvsem na razvoj zdravilišč v Posotelju (v SV Sloveniji).
Avtorske pravice (c) 2010 Uroš Horvat https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Novi izzivi za ekološke kmete v Indiji - turizem, začimbe in zelišča
Ekološko kmetovanje lahko indijskim kmetom omogoči, da svojim proizvodom dodajo dodano vrednost. Tisti, ki delujejo v regiji Ponda/Goa, imajo koristi od zgodovinskega ozadja in zelo ohranjene biotske raznovrstnosti, zaradi česar bodo morda v prihodnosti upravičeni do projekta GIAHS (Globalno pomembni sistemi kmetijske dediščine), ki bo preprečil uničenje teh slikovitih pokrajin. Plantaže začimb so živa učna ura naravoslovja in zgodovine za vsakogar in privlačnost za turiste, ki tu najdejo prijetno okolje, bogato rastlinstvo in živalstvo, podeželski turizem, ajurvedsko medicinsko oskrbo in vrsto prostočasnih dejavnosti v stiku z naravo.
Avtorske pravice (c) 2010 Ana Firmino https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Ekološko kmetovanje: Rešitev krize v kmetijstvu ali "nov" trend zdravega prehranjevanja? Pregled francoskih in britanskih kmetov
V zadnjih letih se je trg ekološkega kmetovanja močno povečal zaradi zaskrbljenosti glede kakovosti hrane in okoljskih vprašanj. Ekološka hrana je za potrošnike precej privlačna in se pogosto povezuje s kakovostnimi, zdravimi in naravnimi izdelki v nasprotju z bolj predelano in umetno konvencionalno hrano. Vendar so kmetje nad tem konceptom manj navdušeni. V tem prispevku, ki je nastal na podlagi ankete, opravljene z mlekarji na dveh mlekarskih območjih v Franciji (januar 2000) in Združenem kraljestvu (julij 2002), je pregledan odnos kmetov do ekološkega kmetovanja. Le manjši del kmetov je bil naklonjen ekološkemu kmetovanju, drugi pa so imeli pomisleke glede ekološkega kmetovanja, saj je njegov koncept v nasprotju z njihovim prepričanjem: kmet mora pridelovati hrano za narod.
Avtorske pravice (c) 2010 Annabelle Boulay https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Kmetijska gospodinjstva v gorskih območjih v Sloveniji pred in po vstopu v EU
Ta študija preučuje strukturne spremembe v kmetijstvu in kmetijskih gospodinjstvih v gorskih predelih Gorenjske v Sloveniji. Osredotoča se na večfunkcijske vloge kmetijstva, strukturne spremembe v kmetijstvu in kmetijskih gospodinjstvih pred in po vstopu Slovenije v Evropsko unijo (EU) na podlagi podatkov, pridobljenih z dvema poglobljenima raziskavama iz 2001 in 2007. Analize potrjujejo prilagoditve kmetijskih gospodinjstev na subvencije in nove predpise ter diverzifikacijo dohodkov kmetijskih gospodinjstev. Kratkoročne in dolgoročne strategije kmetijskih gospodinjstev se razlikujejo glede na naravne dejavnike primernosti zemljišč za kmetovanje, velikost in strukturo kmetijskih gospodinjstev, razpoložljivost kmetijskih zemljišč in njihovo najemno vrednost, diverzifikacijo dohodkov z samozaposlitvijo in zaposlitvijo izven kmetijskega gospodinjstva.
Avtorske pravice (c) 2010 Štefan Bojnec, Kristina Knific https://creativecommons.org/licenses/by/4.0