Pogostost izhajanja: 4 številke letno Odgovorni urednik: Matjaž Duh Revija za elementarno izobraževanje je mednarodna, recenzirana in odprtodostopna revija Pedagoške fakultete Univerze v Mariboru in Pedagoške fakultete Univerze na Primorskem. Objavlja prispevke s področja vzgoje in izobraževanja zlasti na predšolski in osnovnošolski stopnji v slovenskem, angleškem in nemškem jeziku. Namen revije je spodbujati objavo izvirnih znanstvenoraziskovalnih člankov in tudi prispevkov, ki poročajo o strokovnem delu in raziskovanju v praksi. Indeksiranje: Scopus, DOAJ, Dimensions. Informativni seznami: AskBisht Journal Directory The Journal of Elementary Education is published with the support of the Slovenian Research and Innovation Agency Licenca: CC BY
Univerzitetna založba Univerze v Mariboru
Uredniški nagovor ob polnoletnosti Revije za elementarno izobraževanje
Spoštovane bralke in spoštovani bralci, cenjene avtorice in cenjeni avtorji, recenzentke in recenzenti ter prijateljice in prijatelji naše revije. Danes stojimo pred pomembnim mejnikom – Revija za elementarno izobraževanje je z zadnjo letošnjo številko (letnik 18, številka 4) postala polnoletna. To ni zgolj številka, temveč simbol zrelosti, vztrajnosti in predanosti, ki so nas vodile skozi vsa leta njenega obstoja. Ko smo leta 2008 z zanosom in s pogumom stopili na pot, se je odločitev – da bomo letno izdali štiri številke – marsikomu zdela drzna. A prav ta odločitev je bila temelj, na katerem smo gradili našo zgodbo. Od prvih dvojnih številk, skromnih začetkov in omejenih sredstev, do danes, ko revija stoji kot prepoznaven znanstveni forum, smo dokazali, da se vztrajnost in kakovost vedno obrestujeta. Vsako leto je prineslo nove izzive in nove zmage. Leta 2015 smo pridobili dragocene partnerje – Univerzo na Primorskem in Karlovo univerzo v Pragi. Leta 2019 smo dosegli prelomni trenutek: vključitev v bazo Scopus, kar je bilo priznanje našemu delu in hkrati obljuba prihodnosti. Od leta 2020 naprej revija izhaja v petih zvezkih letno, med katerimi je vedno posebna tematska številka, ki odpira nova raziskovalna obzorja. Danes lahko z zadoščenjem povemo, da je v reviji objavilo več kot 760 avtoric in avtorjev, ki so prispevali preko 550 znanstvenih razprav, recenziranih s strani skoraj 800 strokovnjakinj in strokovnjakov. Tedensko prejmemo več kot deset prispevkov, a zaradi visokih kriterijev jih za objavo zavrnemo povprečno kar 85 %. Prav ta nepopustljiva zavezanost kakovosti je razlog, da je revija od leta 2024 uvrščena v tretjo četrtino (Q 3) svetovne lestvice kakovosti. Polnoletnost naše revije je več kot le kronološki mejnik – je dokaz, da se je Revija za elementarno izobraževanje uveljavila kot zanesljiv sopotnik raziskovalcev, kot prostor dialoga in kot odmev znanstvenih razprav, ki bogatijo področje primarnega izobraževanja. Revija za elementarno izobraževanje je vsebinsko raznolika in pokriva širok spekter vidikov izobraževanja na primarni ravni. Ob polnoletnosti apeliramo na vas, spoštovane in spoštovani, da pri pripravi svojih znanstvenih razprav posežete tudi v naš arhiv. Prepričani smo, da boste v njem našli vsebine, ki osvetljujejo nove vidike razmišljanja in jih lahko vključite v svoje raziskovalno delo. Citiranje prispevkov iz Revije za elementarno izobraževanje bo tako prispevalo k večji prepoznavnosti revije v mednarodnem prostoru ter jo dvignilo še više na lestvici kakovosti. Ob tej priložnosti se iskreno zahvaljujemo vsem, ki ste soustvarjali našo pot: avtoricam in avtorjem, recenzentkam in recenzentom, sodelujočim institucijam in zvestim bralkam in bralcem. Brez vaše podpore bi bila naša zgodba nepopolna. Naj bo polnoletnost začetek novega obdobja, v katerem bomo skupaj gradili še višjo kakovost, širili obzorja in utrjevali pomen znanstvenega raziskovanja. Naj bo Revija za elementarno izobraževanje še naprej svetilnik znanja, ki osvetljuje pot prihodnjim generacijam raziskovalk in raziskovalcev ter pedagoginj in pedagogov. Za uredništvo Revije za elementarno izobraževanje Glavni urednik Pedagoška fakulteta Univerze v Mariboru
Avtorske pravice (c) 2025 Matjaž Duh https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Temperament kot dejavnik prilagoditve otroka na jasli: korelati in napovedovalci
Namen študije je bil analizirati razmerje med prilagajanjem otrok na jasli in temperamentom otrok. Rezultati raziskave kažejo na statistično pomembno povezavo med sramežljivostjo in čustvenostjo otrok ter časom prilagajanja na jasli. Sramežljivi otroci so med prilagajanjem pokazali več negativnega in manj pozitivnega vedenja. Otroci z manj nadzora nad svojimi čustvenimi reakcijami so med bivanjem v vrtcu pokazali več negativnih čustev in vedenja. Nadaljnja statistična analiza, razdeljena po spolu, je pokazala, da so starejši in bolj sramežljivi fantje med prilagajanjem na jasli – tako so jih zaznali vzgojitelji – kazali več znakov negativnega vedenja.
jasli, zgodnje otroštvo, prilagajanje, temperament.
Avtorske pravice (c) 2026 Ewelina Świdrak https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Prepoznavanje vsakdanjih matematičnih pojmov v segmentu vsakdanjega življenja
Ta raziskava preučuje odnos med uspešnostjo učiteljev matematike in zmožnostjo učencev za prepoznavanje vsakdanjih matematičnih pojmov v besedilih iz stvarnega sveta. Uporabljen je bil kvantitativen, neeksperimentalen, večnivojski korelacijski načrt, pri čemer je bilo za analizo gnezdenih podatkov 17 učiteljev in 796 osnovnošolcev uporabljeno hierarhično linearno modeliranje (HLM). Kot instrument za zbiranje podatkov je služilo besedilo, ki opisuje vsakdanje življenje. Rezultati so pokazali statistično značilen, a omejen fiksni učinek uspešnosti učiteljev, ki pojasnjuje 6,2 % variance na ravni 2 (Level-2). Glede dejavnikov na ravni učencev so šestošolci dosegli slabše rezultate v primerjavi s petošolci in sedmošolci, medtem ko pri spolu ni bilo zaznati značilnih razlik, kar potrjuje dokaze o enakosti spolov.
vsakdanji matematični pojmi, HLM, učiteljski učinki, razredna stopnja, spol.
Avtorske pravice (c) 2026 Feride Ozyildirim Gumus https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Integracija generativne umetne inteligence v oblikovanje učnih gradiv za angleščino v osnovni šoli: ugotovitve iz raziskav stališč indonezijskih učiteljev
V študiji smo raziskovali zaznave učiteljev osnovnih šol o uporabi generativne umetne inteligence (GUI; angl. Generative Artificial Intelligence – GenAI) pri oblikovanju učnih gradiv za pouk angleščine. Podatke dvajsetih učiteljev iz Indonezije smo zbrali z intervjuji in analizo dokumentov. Ugotovitve kažejo, da učitelji GUI cenijo zaradi povečanja učinkovitosti in personalizacije, zlasti pri ustvarjanju delovnih listov, bralnih besedil, slovničnih vaj in seznamov besedišča. Kljub temu so se pojavile skrbi glede pedagoške rabe, etične rabe in pomanjkanja tovrstnega usposabljanja. V študiji poudarjamo nujnost stalnega, na praksi temelječega usposabljanja učiteljev za razvoj tovrstne pismenosti in podporo pri pedagoških odočitvah.
umetna inteligenca, oblikovanje učnih gradiv za angleščino, generativna umetna inteligenca, osnovnošolsko izobraževanje, zaznava učiteljev.
Avtorske pravice (c) 2026 Tommy Hastomo, Utami Widiati, Francisca Maria Ivone, Evynurul Laily Zen https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Posebna številka Revije za elementarno izobraževanje nagovarja tematiko zdravega življenjskega sloga v povezavi s trajnostnim razvojem in vseživljenjskim učenjem. Nastala je v povezavi z vsebinami, ki jih razvijamo v okviru projekta Zdrav življenjski slog za trajnostni razvoj in vseživljenjsko učenje na Pedagoški fakulteti Univerze v Mariboru (Projekt je del nacionalnega Načrta za okrevanje in odpornost (NOO) in je sofinanciran iz sredstev Mehanizma za okrevanje in odpornost Evropske unije). V ospredju je prizadevanje za celostni pristop k razumevanju obravnavanih dejavnikov ter odnosov med njimi, kar prispeva k dobrobiti posameznikov in družbe kot celote. Zdrav življenjski slog je v zadnjih letih predmet razprav na presečišču znanosti, politike in vsakdanjega življenja. Izbrana tema presega posamezna strokovna področja in nakazuje premik v razumevanju zdravega življenjskega sloga in dobrega počutja oz. dobrobiti posameznikov kot kompleksnega in dinamičnega procesa, ki presega zgolj telesni in gibalni vidik, ter človeka obravnava celostno. Vključuje razmisleke o telesnem, duševnem in socialnem ravnovesju, o kulturnih in prostorskih vidikih bivanja, o pomenu ustvarjalnosti in pripadnosti, pa tudi o tem, kako posameznik vzpostavlja odnos do sebe, do drugih in do okolja. Prav zaradi svoje kompleksnosti je tema pomembna tako z vidika znanstvenega raziskovanja kot tudi z vidika iskanja odgovorov na praktične, sistemske in dolgoročne izzive. V prispevkih avtorji osvetljujejo različne vidike zdravega življenjskega sloga in dobrega počutja na osnovi analiz telesnih, duševnih, socialnih in okoljskih dejavnikov. Ukvarjajo se z vprašanji, ki se nanašajo na različna življenjska obdobja (od predšolskega obdobja preko obdobja šolanja do študija in profesionalnega razvoja), kontekste in strokovna izhodišča. Obravnavajo vsebine, povezane z gibalno dejavnostjo, prehranskimi navadami, rabo digitalnih tehnologij, naravo, umetnostjo, čustvenimi odzivi, občutkom varnosti ter dobrobitjo otrok in odraslih. Avtorji Loudová Stralczynská, Lipnicka in Chytrý obravnavajo stališča vzgojiteljev iz Češke in Slovaške o merilih za vključevanje dvoletnikov v vrtec. V ospredje postavljajo napetosti med institucionalnimi pričakovanji in razvojnimi značilnostmi otrok ter opozarjajo na pomen otroku prilagojenih, razvojno ustreznih praks za podporo njihovega dobrega počutja in dobrobiti. Vključevanje otrok v vrtec z vidika staršev raziskujeta Pölzl-Stefanec in Gutmann. Na osnovi koncepta občutka koherence prepoznavata vire stresa in podpore v procesu uvajanja otrok v vrtec ter poudarjata pomen sodelovanja med vrtcem in družino kot temelja za otrokovo dobro počutje in trajnostno vključevanje v institucionalno okolje. Kobler obravnava pomen naravnega okolja, zlasti gozda, za razvoj odpornosti in dobrega počutja predšolskih otrok v sodobnem, pogosto stresnem svetu. Gozd predstavi kot prostor izkušenj, ki pozitivno vplivajo na čustveno stabilnost, telesno zdravje in socialno povezanost otrok ter oblikujejo trajnostno naravnanost že v zgodnjem otroštvu. Vlogo umetnosti v predšolski vzgoji avtorici Štirn Janota in Dýrfjörð primerjata med Slovenijo in Islandijo. Umetnost umeščata v središče vzgojno-izobraževalnega procesa kot dejavnik ustvarjalnosti, refleksije in skupnosti, ki krepi čustveno dobrobit in gradi temelje trajnostnega sobivanja. Pri tem ugotavljata potrebe tako študentov kot vzgojiteljev po izobraževalnih programih, ki povezujejo področja zdravja, dobrega počutja in umetnosti. Avtorici Komzáková in Koželuhová posvetita posebno pozornost vlogi prehodnih predmetov in postopkov (ritualov), ki jih osnovnošolski učitelji uporabljajo za podporo čustveni dobrobiti učencev. Osvetljujeta pomen varnega, odzivnega učnega okolja in pozornosti do čustvenih potreb otrok ob prehodu v obvezno izobraževanje oz. v zgodnjem šolskem obdobju. Prav tako na ravni zgodnjega osnovnošolskega obdobja Jančič Hegediš obravnava poučevanje družboslovnih vsebin zunaj učilnice. Poudarja pomen izkustvenega učenja na prostem, ki spodbuja aktivno vlogo učencev, krepi radovednost ter prispeva k oblikovanju trajnostne naravnanosti in občutka dobrobiti kot telesnega in prostorskega doživljanja učenja. Znotraj iste starostne skupine otrok avtorja Fošnarič in Dolenc raziskujeta povsem drugačen vidik – vpliv digitalne tehnologije na vsakdanje navade otrok v povezavi z gibanjem, prehrano, spanjem in duševnim zdravjem. Problematizirata potrebo po uravnoteženem pristopu in medsektorskem sodelovanju pri oblikovanju okolja, ki podpira zdrav življenjski slog otrok v digitaliziranem vsakdanu. Matejek in Kukovica preučujeta razlike v telesni sestavi in življenjskih navadah med bodočimi učitelji z normalno ter s prekomerno telesno težo in debelostjo. Na podlagi kombinacije anketnih vprašalnikov in meritev telesne sestave raziskujeta preplet zaznanih in objektivnih vidikov življenjskega sloga študentske populacije. Ugotavljata, da bi bilo smiselno oblikovati ciljno usmerjene programe za promocijo zdravega življenjskega sloga na univerzah, zlasti za bodoče učitelje, ki imajo pomemben vpliv na oblikovanje zdravih navad učencev. Na isti ciljni skupini kot v prejšnjem prispevku Prskalo in Planinšec obravnavata razmerje med gibalno dejavnostjo, sedečim načinom življenja in akademsko uspešnostjo študentov. Prispevek spodbuja razmislek o ravnotežju med učenjem, gibanjem in počitkom ter poziva k celostnemu razumevanju zdravja in uspešnosti v visokošolskem okolju. Prav tako se na isto ciljno skupino osredinjata Vršnik Perše in Grafenauer Ekart, ki analizirata povezanost med študentsko dobrobitjo ter dejavniki, kot so socialno in duševno ravnovesje, telesna vadba, prehranske navade in vsakodnevne rutine. Članek se umešča v širši okvir razmisleka o celostnem pristopu k zdravemu življenjskemu slogu mladih in izpostavlja potrebo po trajnostnih podpornih okoljih, ki spodbujajo psihološko, telesno in socialno dobrobit študentov. Za razvoj zavedanja o zdravem življenjskem slogu predstavljajo ključni dejavnik strokovni delavci v vzgoji in izobraževanju. Poche Kargerová, Göbelová, Šimlová in Seberová prikažejo metodo WANDA kot strukturiran pristop k skupinski refleksiji za pedagoške delavce. Izpostavljajo pomen strokovne podpore, kolegialnega učenja in skrbi za dobrobit zaposlenih kot temelj trajnostne in kakovostne vzgojno-izobraževalne prakse. Čeprav so prispevki metodološko in vsebinsko raznoliki, jih povezujejo osrednje iztočnice – zdravje, dobrobit in trajnost. Gre za pojme, ki jih ni mogoče obravnavati posamično, temveč jih je treba razumeti kot prepletene, medsebojno odvisne in umeščene v širši družbeni ter kulturni kontekst. Znanstveni članki ponujajo dragocen prispevek k razumevanju kompleksnih odnosov in te postavljajo v kontekst vseživljenjskosti. Prispevki tujih avtorjev predstavljajo pomembno dodano vrednost pri raziskovanju vsebin o zdravem življenjskem slogu v povezavi s trajnostnim razvojem in vseživljenjskim učenjem, saj prinašajo poglede z različnih družbenih in kulturnih vidikov. Verjamemo, da bo tematska številka spodbudila razmislek o povezavah med raziskovanjem, vsakdanjo prakso in sistemskim oblikovanjem pogojev, usmerjenih v vseživljenjsko razvijanje kakovostnega, varnega in zdravega življenja.
Avtorske pravice (c) 2025 Tina Vršnik Perše https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Reflektivna metoda WANDA kot orodje za izboljšanje dobrobiti učiteljev
V kvalitativni raziskavi se osredinjamo na dobrobit učiteljev v okviru refleksivne metode WANDA. Cilj je bil raziskati subjektivne zaznave učiteljev o koristih metode WANDA za njihovo dobro. Podatki so bili zbrani s kvalitativno tehniko pisnega intervjuja. Raziskovalni vzorec je sestavljalo 16 osnovnošolskih in predšolskih učiteljev, ki so opravili usposabljanje za izvajanje skupinske refleksije z metodo WANDA. Vsebinska analiza podatkov je bila izvedena z uporabo tematske analize na podlagi modela PERMA. Rezultati so pokazali, da metoda WANDA prispeva k dobrobiti učiteljev na naslednjih področjih: odnosi, pomen, pozitivna čustva in zavzetost. Najmanj zastopana je bila kategorija dosežki.
WANDA, dobro počutje, dobrobit učiteljev, PERMA.
Avtorske pravice (c) 2025 Jana Poche Kargerová, Taťána Göbelová, Žaneta Šimlová, Alena Seberová https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Napovedniki dobrobiti študentov: Prevladujoča vloga socialnega in duševnega ravnovesja ter telesne vadbe v primerjavi s prehranskimi navadami in dnevnimi rutinami
V članku analiziramo razmerje med dobrobitjo, socialnim in duševnim ravnovesjem, telesno vadbo, prehranskimi navadami in vsakodnevnimi rutinami pri študentih. Rezultati, pridobljeni s pomočjo standardiziranih vprašalnikov, kažejo, da sta socialno in duševno ravnovesje najmočnejša napovednika dobrobiti študentov, sledi pa jima organizirana telesna vadba. Čeprav so prehranske navade in dnevne rutine povezane z dobrobitjo, je ne napovedujeta statistično značilno. Rezultati poudarjajo pomen celostnih intervencij, ki vključujejo socialno podporo, strukturirano telesno aktivnost in zdrave življenjske navade za izboljšanje splošne dobrobiti. V prihodnjih raziskavah bi morali preučiti dolgoročne učinke in pristope, ki temeljijo na intervencijah, da bi razvili trajnostne strategije za krepitev dobrobiti, prilagojene potrebam študentov.
študenti, dobrobit, socialno in duševno ravnovesje, telesna vadba, prehranske navade, dnevna rutina.
Avtorske pravice (c) 2025 Tina Vršnik Perše, Živa Grafenauer Ekart https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Življenjski slog študentov v kontekstu gibalne dejavnosti, sedečega načina in akademskih dosežkov
Raziskava je preučevala povezavo med gibalno dejavnostjo, sedečim vedenjem in akademskim uspehom med 243 študenti, starimi od 18 do 24 let. Gibalna dejavnost je bila ocenjena z vprašalnikom IPAQ-SF, sedeče vedenje z vprašalnikom SIT-Q-7d, akademski uspeh pa s povprečno oceno. Rezultati enosmerne ANOVE so pokazali, da višja raven gibalne dejavnosti ni nujno povezana z boljšimi akademskimi dosežki in da prekomerna predanost gibalni dejavnosti lahko zmanjša čas, ki je na voljo za učenje, in tako vpliva na akademsko uspešnost. Nasprotno pa lahko zmerno sedeče vedenje, zlasti ob vikendih, v kombinaciji z učnimi dejavnostmi, koristi akademski uspešnosti.
gibalne dejavnosti, sedeče vedenje, akademski dosežki, študenti, kognitivna uspešnost.
Avtorske pravice (c) 2025 Ivan Prskalo, Jurij Planinšec https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Značilnosti življenskega sloga študentov z normalno telesno maso, prekomerno telesno maso in debelostjo
Namen raziskave je raziskati razlike v telesni sestavi in življenjskih navadah med študenti z normalno telesno težo (dalje NTT) in študenti s prekomerno telesno težo in debelostjo (dalje PTT in D). Vzorec zajema 55 študentov, starih od 21 let do 25 let, ki so izpolnili standardizirane vprašalnike (HLPCQ, IPAQ-SF, WHO-5) in opravili meritve telesne sestave z napravo InBody 270. V sklopu statistične analize je bil izveden t-test za neodvisne vzorce ter izračunan kazalec Cohenov d za oceno velikosti učinkov. Študenti skupine PTT in D so imeli statistično značilno višje vrednosti telesne maščobe, brezmaščobne mase in mase skeletnih mišic. Čeprav so bile razlike v telesni sestavi očitne, se življenjske navade med skupinami ne razlikujejo statistično značilno. Pristranskost pri samoocenjevanju življenjskega sloga in dobrobiti kliče po oblikovanju objektivnejših merskih instrumentov in nadaljnjih raziskavah.
telesna sestava, prehranjevalne navade, spalne navade, gibalna dejavnost, socialno ravnovesje.
Avtorske pravice (c) 2025 Črtomir Matejek, David Kukovica https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Od digitalne tehnologije do zdravih navad: interdisciplinarne podlage za razvoj programov usposabljanja za zdrav življenjski slog otrok
V članku proučujemo vplive digitalne tehnologije na otrokov razvoj, pri čemer se osredinjamo na telesne, kognitivne in čustvene vidike. V uvodu so poudarjene koristi digitalnih orodij za izobraževanje in učenje jezika, vendar so izpostavljena tudi povezana tveganja, kot so telesna nedejavnost, motnje spanja in težave z duševnim zdravjem. Dosleden metodološki pristop zagotavlja vključevanje kakovostnih podatkov, medtem ko podpoglavja obravnavajo ključne teme, vključno z medsebojnim vplivom časa pred zaslonom, telesne dejavnosti in prehrane. Zaključek poudarja interdisciplinarne ukrepe, vključno z okvirom projekta Zdrav življenjski slog za trajnostni razvoj in vseživljenjsko učenje (dalje ZŽS), ki združujejo tehnologijo, zdravje in varovanje okolja. Cilj tega pristopa je spodbujati izbiro zdravega življenjskega sloga.
digitalna tehnologija, otrokov razvoj, duševno zdravje, telesna dejavnost.
Avtorske pravice (c) 2025 Kosta Dolenc, Samo Fošnarič https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Ali učiteljev interes vpliva na pogostost izvajanja pouka izven učilnice pri začetnem družboslovju?
V članku so predstavljene ugotovitve raziskave, katere namen je bil ugotoviti, ali učiteljev interes in drugi dejavniki vplivajo na uveljavljanje pouka izven učilnice pri začetnem družboslovju v osnovnošolskem izobraževanju. Uporabljen je bil konvergentni model kombiniranega raziskovalnega pristopa. Rezultati kažejo, da se pouk izven učilnice pri začetnem družboslovju v praksi izvaja manj pogosto, kot bi bilo za pričakovati glede na didaktične smernice poučevanja začetnega družboslovja, saj večina učiteljev izvaja pouk izven učilnice le enkrat na mesec ali redkeje. Učiteljev osebni interes se je izkazal kot pomemben dejavnik, ki vpliva na pogostost izvajanja pouka izven učilnice.
osnovna šola, družboslovje, izkustveno učenje, pouk izven učilnice, konvergentni model kombiniranega raziskovanja.
Avtorske pravice (c) 2025 Polona Jančič Hegediš https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Podpora in razvijanje dobrobiti učencev skozi prehodni objekt ter rituale v osnovnošolskem izobraževanju
Dobro počutje je ključno za učni in osebnostni razvoj učencev. Ker so šole osrednji del otrokovega vsakdana, morajo zagotavljati varno okolje, ki podpira njihove čustvene potrebe. V študiji prikazujemo, kako osnovnošolski učitelji uporabljajo prehodne predmete in rituale, ki otrokom pomagajo pri prilagajanju na šolo in občutku varnosti. Ugotovitve kažejo, da učitelji te elemente uporabljajo intuitivno, pogosto brez teoretičnega ozadja. Kljub neformalni rabi ti pristopi pozitivno vplivajo na na prilagajanje učencev in na klimo v razredu. Poudarjamo pomen vključevanja prehodnih elementov v pedagoško prakso ter potrebo po izboljšanem usposabljanju učiteljev, osredinjenem na čustveno dobrobit učencev in njeno vlogo v zgodnjem izobraževanju.
dobrobit učencev, osnovnošolsko izobraževanje, prehodni objekt, prehodni rituali; nadomestni prehodni objekt.
Avtorske pravice (c) 2025 Martina Komzáková, Eva Koželuhová https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Umetnost za dobro počutje: vpogledi v predšolsko vzgojo v Sloveniji in na Islandiji
V članku preučujemo, kako umetnostna vzgoja spodbuja dobro počutje v predšolskem izobraževanju, pri čemer primerjamo poglede slovenskih in islandskih vzgojiteljev ter študentov. V Sloveniji prevladuje strukturiran kurikularni pristop, medtem ko Islandija poudarja ustvarjalnost, učenje v naravi in iskanje rešitev v odprtem učnem okolju. Oba pristopa podpirata čustveno izražanje, etično ozaveščenost in trajnostno izobraževanje. Izpostavimo izzive v izobraževanju učiteljev in poudarimo potrebo po izobraževanju in vključevanju pedagoških praks s področja umetnosti v povezavi z zdravjem in dobrim počutjem, hkrati pa pokažemo na pomen izkušnje z umetnostjo za zdravje in dobro počutje pri vzgojiteljih in študentih predšolske vzgoje.
cultural and arts education, health, preschool education, well-being, preschool teacher education.
Avtorske pravice (c) 2025 Petra Štirn Janota, Kristín Dýrfjörð https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Vloga izkušenj v gozdu za dobro počutje in odpornost otrok
Zaskrbljujoče težave (duševnega) zdravja otrok in mladih, ki so se še povečale zaradi pandemije in strahov, povezanih z okoljem, vodijo do vprašanja, kako lahko otroke pripravimo na vse zapletenejši svet in posledice – bolj aktualno kot kadar koli prej. V članku zato obravnavamo pomen odpornosti, dobrega počutja in doživljanja narave za razvoj otrok, zlasti s preživljanjem časa v gozdu. Doživljanje gozda namreč krepi imunski sistem, zmanjšuje stres, spodbuja socialne in motorične spretnosti ter lahko tako pozitivno vpliva na dobro počutje otrok in razvoj odpornosti.
dobro počutje otrok, odpornost, izkušnje v gozdu, izobraževanje v gozdu.
Avtorske pravice (c) 2025 Evelyn M. Kobler https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Pogledi staršev na dejavnike stresa in podpore: dobro počutje in socialna podpora med prehodi v zgodnjem otroštvu
Prehod iz družinske v institucionalno predšolsko vzgojo in varstvo predstavlja ključno fazo tako za otroke kot za starše. V študiji proučujemo stresorje in dejavnike podpore, ki vplivajo na starše med uvajanjem otrok v jasli in vrtec. Kot teoretični okvir za analizo starševskih strategij spoprijemanja s stresom služi Antonovskyjev koncept koherence. Na podlagi 15 kvalitativnih polstrukturiranih intervjujev s starši analiziramo čustvene, organizacijske in družbene izzive, ki so jih starši dojemali kot stresorje in dejavnike podpore v obdobju prehoda. Ugotovitve kažejo, da lahko na dejavnike podpore usmerjen pristop zmanjša stres ter podpira čustveno in socialno prilagajanje tako staršev kot otrok.
prehod iz domačega okolja v okolje predšolske vzgoje, uvajanje v vrtec, pogled staršev, stresorji, dejavniki podpore, občutek povezanosti.
Avtorske pravice (c) 2025 Eva Pölzl-Stefanec, Nina Gutmann https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Mnenja učiteljev o merilih za sprejem v vrtec: Tveganje za dobrobit malčkov?
Namen tega prispevka je predstaviti mnenja vzgojiteljev o merilih za sprejem malčkov v vrtce na Češkem in Slovaškem ter razpravljati o teh merilih v povezavi z nevarnostmi za dobrobit otrok. Kvantitativna raziskava med vzgojitelji iz Češke (n=574) in Slovaške (n=593) leta 2023 je pokazala, da večina vzgojiteljev ne podpira sprejema otrok, mlajših od treh let, v vrtce. Sprejem podpirajo pogojno, glede na otrokove samostojne veščine, higienske navade ter socialno in čustveno neodvisnost. Pričakovanje izpolnjevanja teh meril je redko in predstavlja pritisk na otroka in družino, kar je škodljivo za dobrobit otroka ob začetku predšolske vzgoje.
vzgojitelji v vrtcih, merila za sprejem, malčki, vrtec, dobrobit otrok.
Avtorske pravice (c) 2025 Barbora Loudová Stralczynská, Milena Lipnicka, Vlastimil Chytrý https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Pridobivanje jezikovnega znanja in odnosa do okolja ob literarnem besedilu Madu s prijatelji pomaga rešiti morje
Namen prispevka je osvetliti, kako se učenci (danes otroci, jutri odrasli) soočajo z okoljsko problematiko tukaj in zdaj ter kako komunicirajo o podnebnih/okoljskih spremembah. Jezikovno znanje in odnos do okolja pridobivajo ob literarnem besedilu Madu in njegovi prijatelji pomagajo rešiti morje (Gračner, 2021). Primer didaktizacije zgodbe predstavlja cilje, ki so z obravnavo ekoloških problemov (tj. onesnaženost morja) upoštevani na eni strani in jezikovnih vidikov (strokovni izrazi o ekologiji, jezikovni priročniki ...) na drugi strani.
slovenščina, ekološko znanje, komuniciranje podnebne/okoljske krize, morje, osnovna šola.
Avtorske pravice (c) 2026 Alenka Valh Lopert, Melita Zemljak Jontes https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Izzivi pri prepoznavanju in podpori dvojno izjemnih učencev v izobraževalnem procesu
Dvojno izjemni učenci, ki imajo nadarjenost v kombinaciji s posebnimi vzgojno-izobraževalnimi potrebami, so pogosto spregledani, kar ovira zagotavljanje ustrezne podpore v izobraževalnem procesu. V prispevku analiziramo stališča in usposobljenost strokovnih delavcev za delo s to skupino učencev ter načine pridobivanja znanja na področju dvojne izjemnosti. Rezultati raziskave kažejo, da se večina respondentov zaveda pomena prepoznavanja dvojne izjemnosti, vendar le redki sistematično in dosledno vključujejo ustrezne pedagoške pristope v prakso. Znanje na tem področju se večinoma pridobiva z neformalnimi viri in izmenjavo izkušenj, saj je ponudba formalnih strokovnih izobraževanj skromna. Poudarjena je potreba po razvoju specializiranih programov usposabljanja, ki bi izboljšali prepoznavanje in učinkovito podporo tej specifični skupini učencev.
dvojno izjemni učenci, nadarjenost, posebne potrebe, prepoznavanje, usposobljenost.
Avtorske pravice (c) 2025 Sandra Hrenič, Mojca Kukanja Gabrijelčič, Vanja Riccarda Kiswarday https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Odnos staršev do šolske matematike in matematike v vsakdanjem življenju ter njihova vključenost v matematične dejavnosti otrok
Vključenost staršev ima ključno vlogo pri matematičnem izobraževanju otrok, vendar obstaja le malo raziskav o vplivu odnosa staršev do matematike na njihovo vključenost v specifične aktivnosti. V raziskavi proučujemo povezavo med odnosom staršev do matematike v šolskem in vsakodnevnem kontekstu ter njihovim sodelovanjem pri teh aktivnostih. Rezultati med 245 slovenskimi starši kažejo, da večina izraža nevtralen odnos do šolske matematike, medtem ko imajo večinoma pozitiven odnos do praktične uporabe matematike. Starši z manj pozitivnim odnosom do šolske matematike pogosteje pomagajo otrokom, pozitiven odnos do vsakodnevne matematike pa je povezan z večjo vključenostjo staršev v vsakodnevne matematične aktivnosti doma.
odnos staršev, matematično izobraževanje, vključenost staršev, šolska matematika, vsakodnevna matematika.
Avtorske pravice (c) 2025 Darja Antolin Drešar https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Digitalni stres in psihosomatsko zdravje učiteljev
V študiji smo validirali hrvaško različico lestvice digitalnega stresa (angl. Digital Stress Scale – DSS) in preučili njen odnos glede na psihosomatske simptome, splošno samoučinkovitost ter uporabo informacijsko-komunikacijske tehnologije na vzorcu 152 hrvaških učiteljev. Potrditvena faktorska analiza je podkrepila desetfaktorsko strukturo DSS z visoko notranjo zanesljivostjo. Vseh deset dimenzij digitalnega stresa ter skupna ocena digitalnega stresa so pokazali pomembno pozitivno korelacijo tako s pogostostjo psihosomatskih simptomov kot tudi z njihovim vplivom na vsakdanje življenje. Skupni digitalni stres je pomembno napovedoval obe dimenziji psihosomatskih simptomov, medtem ko se je samoučinkovitost izkazala kot zaščitni dejavnik, kar poudarja pomen izobraževanja o IKT pri preprečevanju digitalnega stresa.
digitalni stres, uporaba IKT, psihosomatski simptomi, samoučinkovitost, dobro počutje učiteljev.
Avtorske pravice (c) 2026 Sanja Tatković, Sanja Smojver-Ažić, Martina Mavrinac https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Poklicne želje slovenskih devetošolcev: vpliv osebnih dejavnikov in odnosa do tehniških poklicev
V raziskavi smo preučevali poklicne želje slovenskih devetošolcev in analizirali, kako nanje vplivajo osebni dejavniki ter njihov odnos do tehničnih poklicev. Rezultati regresijskih analiz na vzorcu 779 učencev so pokazali, da je zanimanje za delo na prostem pomemben napovednik poklicnih želja v tehničnih poklicih na vseh ravneh izobrazbe. Fizična zahtevnost pozitivno vpliva na izbiro tehničnih poklicev s srednješolsko ali z osnovnošolsko izobrazbo, medtem ko intelektualna zahtevnost in zaposlitvene možnosti spodbujajo zanimanje za tehnične poklice z univerzitetno izobrazbo. Pozitivno dojemanje tehničnih poklicev kot zanimivih je ključni dejavnik za vse ravni izobrazbe. Rezultati poudarjajo pomen spodbujanja zanimanja za tehnične poklice.
učenci devetega razreda, poklicne želje, tehnični poklici, osebni dejavniki vplivanja na poklicne želje, odnos do tehniških poklicev.
Avtorske pravice (c) 2025 Mateja Ploj Virtič, Igor Košak, Andrej Šorgo https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Starševska motivacijska prepričanja o vključevanju v izobraževanje, oblike vključevanja in učna samoučinkovitost mladostnikov
Na podlagi revidiranega Hoover-Dempsey in Sandlerjevega modela starševske vključenosti smo v raziskavi preučevali motivacijska prepričanja staršev glede njihove vključenosti v šolo, specifične oblike vključenosti ter njihovo povezanost z zaznavo učne samoučinkovitosti otrok s strani staršev. Podatke smo zbrali z anketnim vprašalnikom na vzorcu 331 slovenskih staršev mladostnikov, starih od 12 do 15 let. Starši so poročali o visoki stopnji zaznanih povabil s strani šole, močnih prepričanjih o svoji vlogi pri izobraževanju, pozitivni vrednosti šole ter zaupanju v lastno znanje in sposobnosti za vključevanje. Ta motivacijska prepričanja so bila enotno in pozitivno povezana le s starševskim vključevanjem v šoli. Obe obliki vključevanja (v šoli in doma) sta bili negativno povezani s starševsko zaznavo učne samoučinkovitosti mladostnikov.
starševsko vključevanje, učna samoučinkovitost, motivacijska prepričanja, starši, mladostniki.
Avtorske pravice (c) 2026 Melita Puklek Levpušček, Lea Štravs https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Vključevanje naprednih tehnologij v izobraževanje: opolnomočenje mladih za trajnostno prihodnost s pomočjo novih pismenosti
Kvazi-eksperimentalna študija raziskuje, kako sodobne tehnologije, kot sta umetna inteligenca in humanoidni roboti, izboljšujejo izobraževanje za trajnostni razvoj pri bodočih učiteljih. Študija, v kateri je sodelovalo 112 udeležencev, je ocenjevala učinkovitost teh tehnologij v primerjavi s tradicionalnimi metodami pri izboljševanju trajnostne pismenosti. Predtest in potest sta pokazala pomembne izboljšave v razumevanju trajnostnih konceptov, pri čemer so humanoidni roboti povečali raznolikost odzivov. Rezultati poudarjajo potencial sodobnih tehnologij za vključevanje učiteljev v trajnostne teme ter spodbujajo nove pismenosti.
digitalne kompetence, humanoidni roboti, napredne tehnologije, trajnostno izobraževanje, usposabljanje učiteljev.
nformations- und Kommunikationstechnologien
Avtorske pravice (c) 2025 Dr. Andrej Flogie, Daniel Hari, Matevž Bratina, Dr. Maja Kerneža, Ddr. Boris Aberšek, Dejan Zemljak https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Pogledi bodočih učiteljev na poučevanje: pogled nazaj ali korak naprej?
Cilj raziskave je bil primerjati percepcijo pouka Naravoslovja in družbe med študenti, bodočimi učitelji razrednega pouka na treh hrvaških univerzah. Rezultati kažejo na homogenost percepcij študentov 2. in 5. letnika glede pouka, ne glede na univerzo, na kateri študirajo, pri čemer je opazna izrazita tendenca k pouku, usmerjenemu na učitelja. Študenti 5. letnika vseh treh univerz v primerjavi s študenti 2. letnika izkazujejo nekoliko večji odmik od tradicionalne učne paradigme. Za dejansko spremembo učne paradigme pa je poleg pridobljenega znanja in razvitih kompetenc pomembno spodbujati študente, bodoče učitelje, k samorefleksiji poučevalne dejavnosti, da bi postali bolj zavedni svojih prepričanj o poučevanju.
DASTT-C, v učenca usmerjen pouk, v učitelja usmerjen pouk, percepcija, študenti bodoči učitelji.
Avtorske pravice (c) 2025 Alma Škugor, Suzana Tomaš, Alena Letina https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Izboljšanje učne uspešnosti v osnovnem izobraževanju: Vloge reševanja problemov in izzivov kreativnega mišljenja
V študiji preučujemo vpliv aktivnosti reševanja problemov in kreativnega mišljenja na pouk naravoslovja v osnovni šoli. V raziskavi je sodelovalo 64 učencev tretjega razreda in 62 učencev petega razreda iz Južnega Vietnama, pri čemer je bila polovica razporejena v eksperimentalne skupine, druga polovica pa v kontrolne. Eksperimentalne skupine, ki so prejemale strukturirane učne ure, so dosegle boljše rezultate kot kontrolne skupine, ki so uporabljale tradicionalne učne metode. Rezultati poudarjajo pozitiven vpliv vključevanja teh aktivnosti na učno uspešnost in podpirajo učinkovitost strukturirane podpore pri izboljšanju učnih dosežkov.
reševanje problemov, kreativnost, učna uspešnost, osnovnošolsko izobraževanje, Južni Vietnam.
Avtorske pravice (c) 2025 Pham Ngoc Thien Nguyen, Khanh-Trinh Tran, Giam Buu Le https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Učiteljeva pričakovanja, socialno-čustvene veščine in šolski uspeh osnovnošolcev: vloga mediatorja
V študiji smo raziskovali vlogo mediatorja (posrednika) pri povezavi med učiteljskimi pričakovanji in šolskim uspehom učencev v osnovni šoli. Pri tem smo kot posredniške dejavnike obravnavali socialno-čustvene sposobnosti učencev, to so sposobnosti doseganja ciljev, sodelovanje in upravljanje čustev. Študija temelji na podatkih longitudinalne raziskave START-PROGRESS, ki vključuje ruske osnovnošolce in učitelje. Za modeliranje zapletenih odnosov med spremenljivkami, vključno z neposrednimi in posrednimi učinki, je bila uporabljena strukturna enačba modeliranja (SEM). Ugotovitve so pokazale, da se je med tremi preučenimi socialno-čustvenimi sposobnostmi le pri sposobnosti doseganja ciljev pokazala šibka povezava med učiteljevimi pričakovanji in učnim uspehom učencev na sredini osnovne šole, in sicer le pri matematiki.
učiteljeva pričakovanja, socialno-čustvne sposobnosti, učni uspeh, matematična pismenost, bralna pismenost.
Avtorske pravice (c) 2026 Elen Yusupova https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Učinkovitost računalniške igre za prepoznavanje in razumevanje čustev pri otrocih z okvarami sluha
V študiji ocenjujemo učinkovitost računalniške igre "EMOFIT" pri prepoznavanju in razumevanju obraznih čustev pri otrocih z okvarami sluha, starih od 6 do 10 let. V kvazieksperimentalni študiji s pred- in potestom ter kontrolno in intervencijsko skupino (vsaka n = 15) je sodelovalo 30 otrok. Rezultati kažejo, da "EMOFIT" izboljšuje razumevanje čustev (npr. η² = 0,85), zlasti pri prilagajanju (η² = 0,84), medtem ko so izboljšave pri poimenovanju manjše (η² = 0,57). Ti izsledki poudarjajo potencial iger, kot je "EMOFIT", za izboljšanje socialnih veščin in čustvenega razvoja otrok z okvarami sluha.
računalniška igra, prepoznavanje obraznih čustev, razumevanje obraznih čustev, okvare sluha.
Avtorske pravice (c) 2025 Mozhgan Ghanat, Esmaeil Zaraii Zavaraki, Fatemeh Jafarkhani, Morteza Bakhtiarvand https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Digitalne kompetence vzgojiteljev predšolskih otrok: primerjalna študija digitalnih praks predšolskih učiteljev med pandemijo COVID-19 in po njej
V študiji so predstavljene zaznave in uporaba digitalnih medijev med vzgojitelji v zgodnjem otroštvu med pandemijo COVID-19 in po njej, in sicer z namenom bolje razumeti spreminjajoče se prakse uporabe IKT v zgodnjem izobraževanju. Z uporabo longitudinalnega raziskovalnega načrta so bili podatki zbrani z uporabo strukturiranih vprašalnikov v istih vrtcih v letih 2020 in 2024. Kvantitativna analiza je pokazala stabilno samoevalvacijo digitalnih kompetenc, a spreminjajočo se pedagoško rabo in stališča. Ugotovitve kažejo na potrebo po ciljno usmerjenem digitalnem usposabljanju in sistemski podpori. Novost raziskave je v njeni primerjalni longitudinalni zasnovi, ki ponuja vpogled v dolgoročni vpliv globalne krize na digitalno integracijo v predšolsko vzgojo.
digitalne kompetence, digitalni mediji, pandemija Covid-19, zgodnje otroštvo, predšolski učitelji.
Avtorske pravice (c) 2025 Bernarda Tokić, Matilda Karamatić Brčić, Marijana Miočić https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Raziskava o učnem uspehu osnovnošolcev glede na sedežni red v razredu
Dosedanje raziskave so pokazale povezavo med sedežnim redom v razredu in zanimanjem ter motivacijo učencev za učenje. V študiji raziskujemo učni uspeh učencev glede na njihovo izbiro sedežev v razredu in razloge za izbiro. Učitelji redko dovolijo učencem, da si sami izberejo, kje bodo sedeli, kljub prednostim, kot sta udobje in vključenost pri pouku. V raziskavi, izvedeni v 5. in 6. razredu osnovne šole, je bil uporabljen participativni pristop, ki je vključeval učence in učitelje. Ugotovitve so pokazale, da so na izbiro sedežnega reda vplivale prostorske značilnosti, možnosti za socialne stike ter učna motivacija. Razumevanje teh učenčevih želja lahko pripomore k oblikovanju spodbudnejšega učnega okolja, ki izboljšuje udobje, sodelovanje in splošno učno motivacijo učencev.
poučevanje, šola, učenec, učni proces, vrstniška povratna informacija.
Avtorske pravice (c) 2025 Kukuh Rizki Satriaji, Imam Santosa, Achmad Syarief, Andriyanto Wibisono https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Vloga aplikacije WhatsApp pri izboljšanju tujejezikovnih komunikacijskih spretnosti dijakov na ravni B1 v mestu D. G. Khan
Osnovni namen pričujoče raziskave je analizirati razvijanje tujejezikovnih komunikacijskih spretnosti pakistanskih dijakov s pomočjo aplikacije WhatsApp. Za ta namen smo izvedli eksperimentalno raziskavo, v kateri je sodelovalo šestdeset dijakov s povprečnimi rezultati, ki so bili izbrani na podlagi predtesta. Sledilo je oblikovanje kontrolne in eksperimentalne skupine, vsaka je zajela 30 učencev, in sicer z uporabo t. i. akvarijske tehnike naključnega vzorčenja. Pri kontrolni skupini smo uporabili tradicionalni pristop poučevanja tujega jezika, medtem ko je eksperimentalna skupina pri pouku uporabljala aplikacijo WhatsApp. Na osnovi rezultatov eksperimenta lahko zaključimo, da so v primerjavi z dijaki kontrolne skupine dijaki, ki so pri pouku uporabljali aplikacijo WhatsApp, pokazali boljše komunikacijske spretnosti v tujem jeziku.
aplikacija WhatsApp, učenje angleščine kot tujega jezika, komunikacijske spretnosti, tehnologija v izobraževanju.
Avtorske pravice (c) 2025 Sabir Hussain, Imtiaz Hussain Tahir, Arslan Aslam https://creativecommons.org/licenses/by/4.0