Neželeni učinki zdravil – koliko informacij si bolniki želijo od zdravnika družinske medicine in koliko jih dejansko dobijo - Zelko, Erika; Cvek, Nina (Anali PAZU, 2022)
Napredek v medicini in splošni družbeni razvoj, vplivata na podaljšanje življenjske dobe. Posledično to pomeni tudi večanje števila bolnikov s kroničnimi boleznimi, zaradi česar narašča število predpisanih zdravil. Uspešnost zdravljenja je v veliki meri odvisna od adherence bolnika do zdravil. Namen raziskave je bil ugotoviti koliko informacij o zdravilih bolniki želijo in koliko jih od zdravnikov dejansko dobijo. Izvedli smo presečno raziskavo. 528 pacientov (238 moških in 290 žensk) je v 51 ambulantah družinske medicine po Sloveniji med junijem 2017 in januarjem 2018, pred pregledom pri zdravniku družinske medicine izpolnilo validiran vprašalnik in ga oddalo medicinski sestri. Razdelili smo 1020 vprašalnikov, odzivnost je bila 53,7%. V analizo je bilo zajetih 238 (45,1 %) moških in 290 (54,9 %) žensk. 53,8 % bolnikom izbrani zdravnik vedno razloži morebitne neželene učinke predpisanega zdravila. 79,7 % bolnikov želi slišati informacije o neželenih učinkih zdravil od svojega zdravnika. Vse neželene učinke zdravil, ne glede na to, kako redki so, želi slišati 42 % vprašanih. Starejši želijo dobiti statistično značilno več informacij o stranskih učinkih zdravil (p = 0,001). V starostni skupini nad 65 let je 54,1 % bolnikov izrazilo interes, da jih zdravnik seznani z vsemi neželenimi učinki zdravil, medtem ko je bil v najmlajši starostni skupini 18–35 let interes za to veliko nižji (29,9 %). Ugotovili smo, da se več kot polovica anketiranih želi pogovoriti o neželenih učinkih zdravil s svojim zdravnikom. Zaradi strahu pred neželenimi učinki zdravil kar 31,5% bolnikov preneha ali sploh ne jemlje predpisanih zdravil. Izobraževanju in opolnomočenju bolnikov bo v prihodnje potrebno nameniti več pozornosti v ambulantah zdravnikov družinske medicine. Intenziviranje sodelovanja s kliničnim farmacevtom lahko v prihodnosti izboljša osveščenost populacije o pomenu poznavanja neželenih učinkov zdravil.
Keywords: neželeni učinki zdravil; bolniki; količina informacij; družinska medicina