Pogostost izhajanja: 2 številki letno (april in november) Glavna in odgovorna urednica: Darja Senčur Peček (Univerza v Mariboru, Slovenija) Print ISSN: 2386-0219 Online ISSN: 2463-8005 Revija ANALI PAZU HD je odprtodostopna, mednarodna revija namenjena preučevanju družboslovja in humanistike. Glavni namen izdajanja revije je objavljanje recenziranih znanstvenih člankov z družboslovno in humanistično vsebino ter tako seznanjanje predvsem strokovne javnosti z dogajanji in novostmi na teh področjih. Posebna pozornost je namenjena pridobivanju člankov, ki obravnavajo teme, povezane s Pomurjem in širšim panonskim prostorom ter manjšinami. ANALI PAZU HD: področje družboslovja in humanistike. Indeksiranje: COBISS.si/COBIB, dLib.si (Digitalna knjižnica Slovenije), BIBLIO-B. Licenca: CC BY-NC-ND
Združenje Pomurska akademsko znanstvena unija - PAZU
Razhajanje med prepričanji in realnostjo pri razumevanju sistemov pridelave sadja
Študija prikazuje razkorak med samoocenjeno in dejansko seznanjenostjo slovenskih potrošnikov s sistemi pridelave sadja ter njihovimi nakupnimi navadami. Raziskava, ki je zajela 248 potrošnikov z različnimi demografskimi značilnostmi, je pokazala, da potrošniki slabo poznajo razlike med sistemi pridelave. Največji razkorak je bil opažen pri ekološkem sistemu, saj ga je 91,5 % anketirancev menilo, da poznajo, a ga je pravilno prepoznalo le 52,0 %. Pri integriranem in konvencionalnem sistemu je bil razkorak statistično neznačilen. Biodinamični sistem je pravilno prepoznalo 46,0 %, sistem brez ostankov pesticidov ("0,0 MRL") 52,4 %, ekstenzivni sistem pa 39,9 % anketirancev. Spol, starost in kraj bivanja niso pomembno vplivali na pravilno prepoznavanje, razen pri konvencionalnem sistemu, ki so ga bolje prepoznali starejši od 30 let. Večina anketirancev kupuje osnovna živila v trgovinah (75,4 %), medtem ko 30,3 % sadje kupuje neposredno pri lokalnih pridelovalcih. Kljub naklonjenosti lokalno in trajnostno pridelani hrani potrošniki niso pokazali zadostnega poznavanja sistemov pridelave sadja.
Kakšne vrste personalizacije se uporabljajo v aplikacijah za nosečnost: pregled literature
Digitalne aplikacije so kot sodobna, masovno uporabljana orodja, popularni vir informacij tudi za nosečnice. Pri tem je personalizacija ključna prodajna kategorija za to vrst aplikacij. Aplikacije za nosečnost so najbolj priljubljena vrsta digitalnih aplikacij za zdravje (n = 2900). Podroben opis raznolikosti in načina uporabe personaliziranih digitalnih orodij v široko uporabljanih aplikacijah za nosečnost. Pregled obsega je bil izveden z uporabo baz podatkov OvidSP z uporabo MEDLINE, EMBASE, PsychINFO za identifikacijo ustreznih člankov do avgusta 2017. Vključenih je bilo šest študij. Po definiciji personalizacije Blom (2000) so bile opisane vse bistvene dimenzije personalizacije. Personalizacija v digitalnih aplikacijah za nosečnost je v veliki meri odvisna od namena aplikacije za nosečnost. V literaturi ni aplikacije za nosečnost, ki bi vključevala vse razsežnosti in vidike personalizacije, opisane v tem pregledu. Prihodnje raziskave bi se morale osredotočiti na prilagajanje aplikacij, da bi dosegle uporabo pri ženskah iz različnih geografskih, socialnih, in kulturnih okolij.
Licenciranje v farmacevtski industriji: trendi in strategije
Prihodnost farmacevtskih podjetij je tesno povezana z njihovo zmožnostjo inovacij, ki se tradicionalno razvijajo znotraj podjetja. Zaradi upada produktivnosti v zadnjih desetletjih se podjetja usmerjajo v odprte modele poslovanja in zunanje sodelovanje. Povezovanje večjih in manjših akterjev omogoča izmenjavo idej, znanja, kapitala in tehnologije, kar pospešuje razvoj novih zdravil. Ključno vlogo pri tem ima licenciranje, vključno z in- in out-licenciranjem ter licenciranjem univerzitetnih tehnologij. Poleg licenciranja so pomembne tudi združitve in prevzemi, saj različne oblike sodelovanja povečujejo inovativnost v farmacevtski industriji in prinašajo koristi podjetjem ter bolnikom.
Policijsko delo v skupnosti na območju Policijske uprave Murska Sobota – z roko v roki za varen vsakdan
Policijsko delo v skupnosti predstavlja enega izmed novejših (nikakor pa ne več tako zelo novih) načinov zagotavljanja varnosti. Namen prispevka je predstaviti rezultate raziskave na območju Policijske uprave Murska Sobota, kjer smo izvedli intervjuje z vodji policijskih okolišev v ruralnih in urbanih predelih Pomurja. Dobljeni rezultati potrjujejo predhodne ugotovitve, da v urbanih območjih približno dve tretjini prebivalcev ne pozna vodje policijskega okoliša in je zato tudi medsebojno sodelovanje med prebivalci in policijo slabše kot na podeželju. V zaključku razpravljamo o možnostih za izboljšavo ugotovljenega stanja v Pomurju.
Strategije za povečanje inovativnosti v velikih farmacevtskih podjetjih
Vsesplošni napredek znanosti in tehnologije, dosežen v zadnjih nekaj desetletijh, bi se po pričakovanjih moral odražati v povečani inovativnosti ter učinkovitosti raziskav na mnogih področjih, tudi v velikih farmacevtskih podjetjih. Opaženo je ravno nasprotno. Trend učinkovitosti raziskav in razvoja (R&R), kar lahko opišemo tudi kot razmerje med vložkom in rezultatom, ki je pogosto ocenjen s številom v podjetju razvitih in na trg lansiranih zdravil ali s številom znanstvenih objav in podeljenih patentov, je v zadnjih desetletjih vztrajno padal. Predvsem v zadnjih letih mnoga podjetja izkazujejo uspešno upiranje temu trendu z očitnim porastom v inovativnosti, kar lahko med drugim pripišemo tudi izboljšani finančni učinkovitosti ter zasnovi novih modelov delovanja razvojnih oddelkov.
Značilnosti ravnanja s prebeglimi in zajetimi pripadniki zveznih sil v osamosvojitveni vojni 1991 v Pomurju
Osamosvojitvena vojna leta 1991 v Pomurju je predstavljena v številnih publikacijah. V njih so tudi informacije o ravnanju s prebeglimi in ujetimi pripadniki ter zbirnih centrih o vojnih ujetnikih. Prispevek temelji na proučevanju in analizi tematike, pri tem pa odstira nekatere še nepojasnjene zadeve. Obenem se skozi objektivno predstavitev tematike, kaže značaj slovenske osamosvojitvene vojne. V prispevku so opisana izhodišča za odpoklic in poziv za pristop pripadnikov JLA v slovenske obrambne sile in terminološke zadrege v odnosu na mednarodno vojno pravo in prakso v Sloveniji leta 1991. Pojasnjena je funkcionalna razmejitve in odgovornosti glede zbirnih centrov med teritorialno obrambo (TO) in organi za notranje zadeve (ONZ). Opisano je nastajanje in delovanje zbirnih centrov za vojne ujetnike (CVU) z nekaterimi posebnostmi v Pomurju. K temu je dodana primerjava števila prebeglih in zajetih v spopadih v Sloveniji in Pomurju 1991 s kazalniki številčnega stanja. Ugotovitvam iz raziskave sledijo zaključki in sklepi. Nekatere od teh so takšni, kot do sedaj še niso bili predstavljeni.
Pomen pravilnega javnega nastopanja za učinkovito komuniciranje
Sodobna javna komunikacija je usmerjana z osnovno maksimo sodobnega sveta in življenja, tj. s hitrostjo. Hitro sporočanje pogosto pomeni kratko sporočanje, mnogokrat površno in vsebinsko nepoglobljeno komuniciranje. V ospredju so kratka sporočila, ki jih posredujemo hipno, pogosto nepremišljeno. Zato je še toliko pomembnejše, da je naše sporočilo tako jezikovno kot vsebinsko pravilno in jedrnato. Pomembno vlogo pri tem pa ima slovenski knjižni jezik s svojo narodnoreprezentativno in narodnozdruževalno vlogo. V tem članku želim prikazati pomen kakovostnega javnega sporočanja (pravilnost, jasnost, spoštljivost in pomen sporočila). Velikokrat se v slovenskem in tudi svetovnem merilu pozablja na vsebino in retorično ustrezno predstavitev svojih stališč. Učinkovitost lahko povsem prevlada nad vsebino. Poleg tega bom predstavil enotnost slovenskega knjižnega jezika, ki se izrisuje preko fonetično-fonoloških in pravorečnih analiz; celo izgovor knjižnih samoglasnikov je ne glede na regionalni izvor reprezentativnih govorcev v slovenskem javnem prostoru jasen in enoten.
Konceptualizacija pandemije covida-19 in njene jezikovne uresničitve v slovenščini, nemščini in madžarščini
V prispevku predstavljamo konceptualizacijo pandemije koronavirusne bolezni in spremembe na leksikalni ravnini slovenskega, nemškega in madžarskega jezika, ki jih je sprožil globalni zunajjezikovni dejavnik, virus SARS-CoV-2. Koronavirus je drastično posegel na vsa področja našega življenja in družbe ter postal in ostal vse do danes osrednja tema vseh oblik komunikacije. »Okužil« je tudi jezik, ki ga govorimo in v katerem mislimo. Epidemiološke službe dajejo priporočila, vlade pa sprejemajo ukrepe za preprečevanje in zajezitev okužb z novim virusom. Mnogi politiki, zdravstveni strokovnjaki in mediji uporabljajo pri tem militaristično, katastrofično in apokaliptično retoriko, kar v ljudeh vzbuja strah pred neznanim, nevidnim virusom, dvom o njegovem obstoju in negotovost zaradi posledic bolezni, ki ga povzroča. Negotovost in dvom poglabljajo tudi teorije zarot, dezinformacije in lažne novice o covidu-19, infodemija. V novi realnosti se je spremenilo tudi to, kako pandemično situacijo konceptualiziramo in kako jo jezikovno realiziramo. Priča smo bolj ali manj pričakovanega metaforičnega uokvirjanja diskurza o covidu-19.
Pisker ali lonec, je to sploh vprašanje? Prekmurski jezik iz sociolingvistične perspektive
Prispevek se navezuje na besedilo projekta Prekmurski pisker. Oziraje se na znano dihotomijo jezik: govor (langue: parole) razgrinja vidike sociolingvistično pogojene izbire in rabe jezika(ov) in zvrsti (narečij, sociolektov, idiolektov) v vsakdanjem sporazumevanju. Prikazuje komunikacijske priložnosti, v katerih je primerna oz. prevladuje ena ali druga zvrst. Opozori na razmerja moči med različnimi jezikovnimi različicami, med standardom/knjižnim jezikom in narečji. Ob tem spregovori o vlogi jezikovnih ideologij ter o jezikovnem kapitalu kot enem od dejavnikov, ki vplivajo na položaj človeka na družbeni lestvici. Podane teoretične iztočnice so ponazorjene s primeri iz pretekle in sočasne izkušnje prekmurščine v stiku z visokima jezikovnima zvrstema, madžarsko in slovensko.
Geneza in operativne značilnosti osamosvojitvene vojne v Prekmurju in Prlekiji pred 30 leti
V tridesetih letih po koncu vojaških spopadov v Sloveniji, od 27. junija do 7. julija 1991, je nastalo izjemno število del, ki opisujejo aktivnosti slovenskih obrambnih struktur v osamosvojitveni vojni za samostojno Republiko Slovenijo. V tem času so nastala in bila publicirana tudi dela s pogledi iz nasprotne strani. Večina del so spominski zapisi in pričevanja, nekaj je zgodovinskih del s prikazi in analizami dogajanj ali celo samo s predstavitvijo dokumentov. Znanstveno-raziskovalne in vojaško-strokovne analize pa so redkost. Prispevek prikazuje ugotovitve iz analize značilnosti osamosvojitve in vojaškega delovanja na primeru Prekmurja in Prlekije. Ravno na primeru pokrajine ob Muri se zgovorno kažejo značilnosti operativnega delovanja Jugoslovanske ljudske armade v in posebnosti delovanja slovenskih obrambnih sil pri zoperstavljanju temu. Iz tega sklepam o genezi in operativnih značilnostih vojne v Republiki Sloveniji in o namerah za nasilno preprečitev slovenske osamosvojitve. Ti pokazatelji so v Pomurju bolj kot drugje v Sloveniji še kako prepoznavni.
Avtorske pravice (c) 2022 Šteiner https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0/
Geopolitične spremembe kot posledica pandemije virusa – COVID - 19
Ko so se začele širiti novice in poročila o novem virusu iz Wuhana konec leta 2019, so ga mnogi primerjali z izbruhi hudega akutnega respiratornega sindroma (SARS) od leta 2002 do 2004. Namesto izbruha SARS bi lahko pandemijo COVID-19 primerjali s špansko gripo. Podobno kot pri španski gripi, pandemija COVID-19 ni zaobšla nobenega naroda, okužila je mnoge in zahtevala milijone življenj. Ključno gospodarsko vprašanje pandemije COVID-19 je, ali je to le huda recesija ali val gospodarske depresije.
Avtorske pravice (c) 2022 Raščan https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0/
Uvedba svetovalnega mentorstva v šolstvo
V prispevku predstavljamo novo učno metodo, svetovalno mentorstvo, s pomočjo katere, sta tako predavatelj kot tudi študent uspešno opravila aktivnosti, ki so bile pogoj za dosego cilja. Učno metodo smo podkrepili z različnimi orodji. Predstavljamo rezultate in spoznanja uvedbe teh orodij v proces izobraževanja. Raziskava temelji na uporabi teorije, ki je povzeta iz slovenske in tuje literature, virov ter empirične raziskave z uporabo statističnih metod (dva študijska predmeta: Matematično modeliranje in Ekonomika in management podjetja, obdobje: 2019/2020 in 2020/2021). Glede na časovno obdobje je raziskava retrospektivna, saj obravnava pretekle vplive. Na podlagi napisanega lahko sklepamo, da je tema globalna in relevantna, njeni rezultati pa bodo omogočili predavateljem razumeti pozitiven pomen in vpliv uvedbe svetovalnega mentorstva na področje izobraževanja. Zavodom bodo rezultati raziskave omogočili spoznati novo vrsto metode, ki bo služila za približevanje aktivnosti svetovalnega mentorstva v proces izobraževanja.
Avtorske pravice (c) 2022 Cajnko https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0/
Psihološke posledice spoprijemanja s kronično bolečino pri mladostnicah – pilotna študija
Kronična bolečina je opredeljena kot vsaj tri mesece ponavljajoča se dnevna bolečina brez neposrednega telesnega izvora. Pojavlja se pri približno 30 % otrocih. Daljša izpostavljenost kronični bolečini pogosto voditi v težave na šolskem, socialnem in psihološkem področju. V prispevku smo se osredotočili na psihološke posledice kronične bolečine pri desetih mladostnicah s povprečno starostjo 14,9 let (SO 1,9). Vse so bile pregledane pri specialistki fizikalne in rehabilitacijske medicine, izpolnjevale so kriterije diagnoze kronične bolečine ter bile napotene v psihološko obravnavo. Njihovo trenutno psihično stanje smo ocenili s samoocenjevalnimi vprašalniki (Vprašalnik anksioznosti in depresije – RCADS, Vprašalnih katastrofičnega doživljanja bolečine – PCS, Vprašalnik strahu pred bolečino – FOPQ) ter z oceno staršev (Vprašalnik vedenja in čustvovanja –za starše – CBCL). Mladostnice so poročale o povišani stopnji separacijske anksioznosti in depresivne simptomatike. Pogosteje kot vrstnice brez bolečin so se izogibale aktivnostim, doživljale strah in pričakovale krepitev bolečine med gibanjem. Podobno so njihovi starši zaznavali povišano anksiozno depresivno simptomatiko, psihosomatske pritožbe, težave pri vzpostavljanju medvrstniških odnosov in šibke sposobnosti za spoprijemanje s stresom. Ugotavljamo, da se vse mladostnice, vključene v študijo, spoprijemajo s psihološkimi posledicami kronične bolečine. Zavedanje psiholoških posledic dolgotrajnejšega spoprijemanja z bolečino ter njihova natančna ocena sta ključna pri nadaljnjem načrtovanju psihološke obravnave in terapije.
Avtorske pravice (c) 2022 Univerzitetna založba Univerze v Mariboru https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0/
Kokoši s tremi nogami in beli konji, ki niso konji: teorije in paradoksi antičnih kitajskih nomenalistov
Pričujoči članek predstavlja eno od najzanimivejših filozofskih šol kitajske antike, namreč Šolo imen ali Šolo nomenalistov. Razprave te šole nas v marsičem spominjajo na osnove zahodne formalne logike, vendar izhajajo iz drugačne osnove: nomenalistov namreč niso toliko zanimale zakonitosti mišljenja, kot njihova konkretna aplikativnost, torej umetnost »pravilnega« mišljenja kot predpogoj natančnejšega izražanja. Zato so predstavniki te šole posvečali veliko pozornosti izrazni obliki in semantičnim konotacijam pojmov, kategorizacijam, razčlenitvam in definicijam, ki so zapisane v obliki disputov. Skozi analizo treh najpomembnejših predstavnikov te idejne struje avtorica poskuša preseči na zahodu še vedno razširjene predsodke o tem, da je antična kitajska filozofija temeljila zgolj na moralnih in proto-teoloških diskurzih.
"Drugi", "oni", "tuji" - izraz drugosti, drugačnosti in tujosti v slovenski in nemški frazeologiji
Dojemanje drugačnosti, drugosti in tujosti je znotraj neke jezikovnokulturne skupnosti pogosto ubesedeno v obliki frazeoloških enot. Frazeologija velja namreč za tisti segment jezika, ki je posebej primeren za oblikovanje predstav o lastni (nacionalni, kulturni) identiteti in tudi o njenem nasprotju, torej o tujosti. Identiteta se izraža v frazeologiji kot avtostereotip, dojemanje tujega in drugačnega pa kot neizkušenjski konotativni stereotip. Pričujoči prispevek se osredinja na nemške in slovenske frazeme, ki vsebujejo etnonime ter ubesedujejo t.i. etnične stereotipe: stereotipna mnenja, stališča in predsodke, ki jih ima neka jezikovnokulturna skupnost o drugi, tuji kulturni skupnosti. Kot posebej primerne za protistavno analizo frazeoloških enot so se izkazale metode kognitivnega jezikoslovja, ki razlaga pomen frazemov s pomočjo prototipičnih modelov (kognitivna metafora, konceptualna integracija), ki so v tem primeru dopolnjene s socialnopsihološkim vidikom. V ospredju analize so frazemi z negativno konotacijo in vprašanje, katerim jezikovnokulturnim skupnostim pripisuje negativne lastnosti nemška in katerim slovenska frazeologija.
Analiza kriminalitete na območju Občine Puconci z uporabo metode kartiranja kriminalitete
Cilj kartiranja kriminalitete je sinteza in prikaz ugotovitev analize izbranega varnostnega problema na jasnih in preglednih kartah z namenom ugotovitve dejanskega stanja in iskanja primernih rešitev. Namen pričujočega prispevka je bil študija primera varnosti v Občini Puconci z uporabo metode kartiranja kriminalitete. Grafični prikaz porazdelitve kaznivih dejanj na območju Občine Puconci v obdobju 2008 – 2012 pokaže, da se večina kaznivih dejanj zgodi na poseljenih območjih krajevnih skupnosti Zenkovci, Brezovci in Puconci, natančneje v vaseh Zenkovci, Beznovci, Brezovci, Gorica in Puconci, kjer smo identificirali območja zgostitve kriminalitete. V krajevni skupnosti Mačkovci je kriminaliteta najbolj razpršena. Najbolj pogosta oblika kriminalitete so kazniva dejanja zoper premoženje, kjer prevladujejo kazniva dejanja tatvin, sledijo jim kazniva dejanja zoper javni red in mir in kazniva dejanja zoper človekove pravice in svoboščine. Tovrstno problematiko prebivalci bolj kot s prisotnostjo in aktivnostjo policije (npr. patruljiranje) lahko uredijo sami s samozaščitnim ravnanjem. Več pozornosti ter sodelovanja pristojnih služb, kot so policija, centri za socialno delo in drugi, zahtevajo kazniva dejanja zoper zakonsko zvezo, družino in mladino, saj posegajo v osnovno celico družbe, t.j. družino, ter velikokrat za sabo pustijo nepopravljive posledice.
Prebivalstvena politika Slovenije: Od pasivnega prilagajanja spremembam k aktivnemu oblikovanju vzdržnega obnavljanja prebivalstva
Besedilo obravnava prebivalstveno politiko (PP) Slovenije na njeni poti iz druge Jugoslavije v samostojnost in naprej v EU. PP je tesno povezana z demografskimi razmerami, ki se v Sloveniji in v EU na več področjih zaostrujejo. Takšen demografski razvoj je izziv za PP. Za Slovenijo postajajo vse bolj pomembni zametki PP, ki nastajajo že dalj časa na ravni EU. Posebej intenzivni so na področju migracij, staranja prebivalstva in njegovih posledic, zagotavljanja primernih pokojnin, pa tudi na področju vrnitve k demografski rasti ter zagotavljanju ravnotežja med generacijami in fazami življenjskega cikla posameznika. V Sloveniji je bilo vse to premalo opaženo in še manj vgrajeno v lastno PP. Zato bo potreben miselni preskok od pasivnega prilagajanja intenzivnim demografskim spremembam k aktivnemu oblikovanju dolgoročno vzdržnega obnavljanja prebivalstva.
Vidiki inovativnosti slovenskih proizvodnih podjetij in njihovih menedžerjev
Pričujoči prispevek predstavlja nekaj vidikov inovativnosti proizvodnih podjetij v Sloveniji. Avtorji predstavljajo rezultate svojih anketnih raziskav, ki so jih izvedli v letu 2013. Prvi del prispevka govori o uporabi t. i. koncepta organizacijskih inovacij. V prispevku najprej pojasnimo koncept in njegovo pomembnost, potem pa na osnovi izbranih konceptov izvedemo primerjavo rabe teh konceptov v slovenskih proizvodnih podjetjih. Ugotavljamo tudi vpliv izbranih organizacijskih konceptov na inovativnost podjetij. Drugi del prispevka govori o odnosu proizvodnih podjetij do procesov inoviranja in o profilu inovacijskih menedžerjev v teh podjetjih. Ključna ugotovitev je, da se proizvodna podjetja zavedajo pomena inoviranja, inovacijski profil menedžerja takšnega podjetja pa kaže, da sicer aktivno in demokratično sodeluje v procesih inoviranja, a ima še zmerom zadržke pri spodbujanju ustvarjalnosti in pred odprtim inoviranjem.
Strukturalizem in njegovi kitajski predniki: tradicionalne kitajske teorije percepcije in koncept strukture
Pred vplivom zahodne miselnosti, ki se je vse močneje kazal po 18. stoletju, so bile kitajske epistemologije po svojem bistvu strukturalistični oziroma relacijski spoznavni sistemi. V tovrstnem modelu so spoznavni objekt relacije, ki formirajo razmeroma fiksno strukturo. Na Kitajskem je bil strukturni pristop do spoznanja izdelan že v obdobju antike. Formiran je bil kot abstraktni model, opredeljen s predpostavko o obstoju združljivosti (kompatibilnosti) med strukturami zunanjega sveta na eni, ter strukturami človeške zavesti na drugi strani. V takšnem videnju je strukturna kompatibilnost spoznavnega subjekta in objekta osnovni predpogoj človeškega zaznavanja in dojemanja sveta. Strukturna zveza med človeško zavestjo in zunanjo resničnostjo se je izražala v pojmu li 理, ki je predstavljal temeljni koncept dinamične in vseobsegajoče strukture.
Avtorica v prispevku obravnava vprašanja, ki se nanašajo na odškodninsko odgovornost države. Gre za oškodovančevo pravico do povračila škode, ki mu je bila povzročena s protipravnim dejanjem v zvezi z opravljanjem službe ali druge dejavnosti državnega organa, organa lokalne skupnosti ali nosilca javnih pooblastil (26. člen Ustave). Odškodninsko odgovornost države avtorica predstavi v povezavi s pravico do življenja kot eno od najbolj temeljnih vrednot demokratičnih družb. S primerom ustavno sodne presoje Ustavnega sodišča Republike Slovenije v odločbi, št. Up-679/12 z dne 16. 10. 2014 avtorica poudarja, da država odškodninsko ne odgovarja le, če dokaže, da je storila vse, da je tveganje za življenje in zdravje posameznika v primeru škodnega dogodka odpravila. Presoja o izključitvi odgovornosti države pa je zaradi varovanja človekovega življenja zelo stroga.
Delo z besedilom pri CLIL-u kot spodbuda za razvoj bralnih strategij. Študija o pouku zgodovine v tujem jeziku
Slabo bralno razumevanje kot posledica nemotiviranosti učencev za branje je pereč problem pedagoške realnosti. Poučevanje jezika po konstruktivističnem pristopu temelji na aktivni rabi jezika v avtentičnih situacijah. Tak pogled na učenje in poučevanje definira drugačne pedagoške pristope. Poučevanje predmetnih vsebin v tujem jeziku – CLIL – je eden izmed alternativnih metodičnih pristopov, ki so tako v Evropi kot tudi drugje po svetu že ustaljena šolska praksa. Raziskave kažejo pozitivni vpliv CLIL-a na bralno razumevanje in razvoj bralnih strategij. Članek ponuja pregled dela po metodi CLIL in predstavlja študijo primera.
Jeruzalem – soobstoj tradicionalno katoliškega in novodobniškega svetega prostora na SV Slovenije
Prispevek prikazuje primer prostora moči severovzhodne Slovenije s posebnim imenom Jeruzalem in preučuje, ali ima prostor še danes po modelu Gebharda Fartaceka značilnosti svetega romarskega prostora, kar je ta prostor bil vse od srednjega veka. Ime je kraj dobil v 13. stol., ko so se nemški vitezi iz reda križnikov vračali iz izraelskega Jeruzalema in po legendi uvideli simbolično podobnost s Sveto deželo in njenim Jeruzalemom. Jeruzalem kot prostor moči je bil preučevan kot študija primera in skozi kvalitativne intervjuje analiziran kot socialni prostor. Analiza je pokazala, da je današnji Jeruzalem ob soobstoju raznolikih duhovnosti (tradicionalne katoliške in novodobniške) ohranil status etnološko/antropološko posebnega svetega mesta.
Poselitvena struktura dolnjega Prekmurja v 17. in 18. stoletju
V prispevku je izpostavljen južni oziroma dolnji del Prekmurja, ki je kot prekmurski del beksinskega arhidiakonata med leti 1094−1777 spadal v zagrebško škofijo. V ta del je poleg madžarskih župnij spadalo tudi pet slovenskih župnij: Dolnja Lendava, Turnišče, Dobrovnik, Bogojina in od leta 1760 še župnija Beltinci. Poudarek je na slednjih, in sicer skuša prispevek na podlagi razpoložljivih in dostopnih virov ter literature prikazati poselitveno stanje in nastale spremembe skozi 17. in 18. stoletje. Spremembe so nedvomno bile, saj je bilo Prekmurje v 17. stoletju prežeto z nevarnostmi kot so Turki in njihovi vpadi ter s tem posledično razne bolezni. V 18. stoletju, ko so turški vpadi prenehali, pa je nastopilo mirnejše obdobje z višjo gospodarsko ravnjo in to je tudi eden ključnih vzrokov, da je prebivalstvo začelo postopoma naraščati.
Zdenko Huzjan s svojimi slikami zasleduje in se vpisuje v tisto smer modernizma, ki se je osredotočila predvsem na človeško figuro in stanje duha po ali pred velikimi svetovnimi kataklizmami: Jean Fautrier, Alberto Giacometti, Germaine Richier in seveda Francis Bacon. Od slovenskih avtorjev so mu sorodni Marij Pregelj, Gabrijel Stupica, Janez Bernik in Zoran Mušič. Ravno z življenjem Huzjanovih homunkulusov je smrt tesno povezana s tesnobo. Vendar pa tesnoba ne govori o eksistenčnih, ampak izključno o eksistencialnih stiskah. Huzjanovo bitje − homunkulus predstavlja sinkretizem različnih podob: glavonožcev, kakršne rišejo otroci v tretjem letu starosti, človeške lobanje, lastne podobe oziroma oblike lastne lobanje in podobe lokalne lendavske kuriozitete, mumificiranem truplu kapitana Mihaela Hadika, katere podoba je slikarja hkrati strašila in navdihovala že v otroštvu. Hadikovo truplo ni prava mumija, saj ni nastala namensko; tako dobro se je ohranilo zaradi dolgotrajne pogreznjenosti v močvirsko blato.
Jezikovna politika in vrednotenje znanstvene odličnosti
Med tematikami vrednotenja znanstvene odličnosti in položaja visokošolskih učiteljev se vztrajno pojavlja tudi vprašanje izbire oz. rabe jezika/ov v pedagoškem procesu na visokošolski ravni in še zlasti pri objavljanju raziskovalnih izsledkov. V prvi vrsti se razpravlja o uradno podprtem, višjem vrednotenju objav znanstvenega dela v tujem/ angleškem jeziku oz. v tujem znanstvenem tisku (sistem ocenjevanja ARRS). Prispevek razčlenjuje možne posledice nedorečene jezikovne politike in prakse pri uvajanju internacionalizacije v slovenski visokošolski prostor ter razgrinja razloge, ki narekujejo pozorno in smotrno vzpostavljanje pa tudi spremljanje razmerij med slovenščino in angleščino v visokošolski pedagoški dejavnosti in v znanosti.
Konkurenčna prepoved in konkurenčna klavzula
Delavec je dolžan v času trajanja delovnega razmerja opustiti vsako ravnanje, ki bi lahko škodovalo delodajalcu. Gre za delavčevo obveznost lojalnosti do delodajalca. Izraz te delavčeve obveznosti lojalnosti je tudi prepoved konkurenčne dejavnosti. Delavcu je tako že po samem zakonu prepovedano opravljati dejavnost, ki bi lahko predstavljala konkurenco za delodajalca, razen če delodajalec s tem soglaša. Navedena prepoved delavca zavezuje samo v času trajanja delovnega razmerja. V določenih primerih ima delodajalec upravičen interes, da delavcu prepreči konkurenčno delovanje tudi po prenehanju delovnega razmerja. Gre predvsem za delavce, ki so pri svojem delu pri delodajalcu dobili vpogled v določene postopke oziroma ravnanja, ki so pomembne za konkurenčno sposobnost podjetja. V takšnih primerih se lahko delavec in delodajalec s t. i. konkurenčno klavzulo v pogodbi o zaposlitvi dogovorita o tem, da delavec določen čas po prenehanju delovnega razmerja ne bo opravljal konkurenčne dejavnosti, pri kateri bi koristil znanja in zveze, ki jih je pridobil pri bivšem delodajalcu. Prispevek obravnava veljavno zakonsko ureditev konkurenčne prepovedi in konkurenčne klavzule, analizira sodno prakso v zvezi z navedenima institutoma, izpostavlja pravne probleme, ki se pojavljajo pri njunem uveljavljanju ter nakaže možne rešitve.
Trianonska pogodba je leta 1920 mejo med novoustanovljeno Kraljevino Srbov, Hrvatov in Slovencev in Madžarsko postavila na netipično, nizko razvodje med Rabo in Veliko Krko ter tako oddelila devet naselij sklenjenega prekmursko govorečega območja ob Rabi od preostanka Prekmurja. Pogodba ni prepričljivo utemeljila izbora takšne razmejitve, ki danes predstavlja mejo med Slovenijo in Madžarsko. Severno od te meje je v času po razmejitvi na strnjenem ozemlju prebivalo kakih 7.000 prebivalcev, ki so v vsakodnevni govorici uporabljali porabsko oz. severnogoričko prekmursko narečje. Poslej se je število govorcev porabskega narečja prekmurščine v Porabju sistematično zmanjševalo, kar potrjuje tudi zadnji madžarski popis prebivalstva iz leta 2011, ki jih je naštel okrog 1000. Pri tem ostaja število samoopredeljenih kot Slovenci v zadnjem desetletju stabilno in znatno višje od samega števila govorcev. Na zmanjševanje rabe porabske prekmurščine in slovenščine niso vplivali le spremenjeni družbeni odnosi z omejenimi možnostmi gospodarske aktivnosti, temveč predvsem izseljevanje, nizka rodnost, in depopulacija.
Demografija nerazvite regije: depopulacija v Pomurju in staranje prebivalstva
Pomurska statistična regija zaradi svojih geopolitičnih značilnosti omogoča dolgoročnejši študij regionalnega demografskega razvoja v Sloveniji kot druge statistične regije. V preteklem šestdesetletnem obdobju se je število prebivalstva v regiji zmanjšalo za okrog 11 %, v državi pa se je povečalo za okrog 37 %. Kljub tem razlikam v rasti pa je bil splošen razvoj prebivalstva v regiji in državi presenetljivo podoben. V obeh se je uveljavil moderni režim obnavljanja prebivalstva. Na ravni demografskih procesov so se med regijo in državo izrazile le manjše razlike v rodnosti in večje razlike v smrtnosti in pri migracijah, kar je povzročilo depopulacijo v regiji. Do izrazitega staranja prebivalstva je prišlo v regiji in državi, čeprav je bil ta proces močnejši v regiji. Kljub depopulaciji pa regija še ne kaže izrazitejšega neravnovesja med osnovnimi starostnimi skupinami prebivalstva. To daje več časa državi za sprejem politik in za prilagoditev posledicam prihodnje depopulacije v Sloveniji. Kljub temu pa se mora Slovenija hitreje in ustrezneje prilagajati hitrim demografskim spremembam v prihodnje.
Vpliv psihičnega dobrega počutja na temelju zadostne in potrebne osebne celovitosti zaposlenega na uspešnost organizacije in pot iz sedanje krize
Poleg organizacije (vključno z njeno uspešnostjo in HRM-jem) predstavlja jedro raziskovanja človek kot zaposleni, ki poseduje sposobnosti, znanja, spretnosti in osebnostne lastnosti, obenem pa ga zaznamujejo motiviranost, volja, vrednote in druga čustva. Na osnovi teh človek skuša uresničevati življenjski smisel, med drugim tudi v vlogi zaposlenega. Čeprav delo človeku daje identiteto, samospoštovanje, socialno podporo in materialne nagrade, to nikakor ni edina vloga posameznika v življenju; vpet je v več vlog od partnerske, starševske do različnih sorodstvenih, prijateljskih, sosedskih in drugih, zanj prav tako pomembnih vlog. Vsaka od teh mu prinaša tudi obveznosti, ki naj bi jih v skladu z uveljavljenimi družbenimi normami uresničeval karseda optimalno.
Ustavnopravna vprašanja kontrole cen naftnih derivatov
Zaradi relativno opaznega dviga in nihanja cen nafte in plina v zadnjih letih je povečan tudi interes javnosti in politike do preskrbe s pogonskimi gorivi, saj vpliva tako na ravnanje potrošnikov kot na delovanje nacionalnih gospodarstev. V vrsti držav je cena pogonskih goriv za končne uporabnike prepuščena ravnanju deležnikov na trgu. Vendar se zdi, da tudi v državah, kjer spremembe cen niso povezane s konkurenčnostjo, širša javnost in s tem politika na splošno zavračata spremenljivost cen pogonskih goriv, kar je v nasprotju s splošno politiko regulatorjev konkurence, da avtoritativno vmešavanje v postopke določanja cen v večini primerov ni potrebno. Slovenija je ena tistih držav, ki je uveljavila sistem kontrole cen pogonskih goriv navkljub načelni naklonjenosti svobodni gospodarski pobudi. Pri tem avtorja zanima, kakšen je, glede na veljavno zakonodajo in sodno prakso Evropskega sodišča za človekove pravice in Ustavnega sodišča Republike Slovenije, pravilen metodološki pristop k ocenjevanju ustavnosti in zakonitosti vladnih predpisov o oblikovanju cen naftnih derivatov. Avtor namerava proučiti tudi, ali so izvršilni organi pri sprejemanju predpisov zadostili načelu zakonitosti in načelu predvidljivosti predpisov ter izpolnili dolžnost preveritve, če obstajajo milejši ukrepi, kot so trenutno v veljavi v zvezi s cenami naftnih derivatov.